NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 452/2007
ze dne 23. dubna 2007
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 30. října 2006 uložila Komise nařízením (ES) č. 1620/2006 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“) do Společenství. Uvedené nařízení vstoupilo v platnost dne 1. listopadu 2006.
(2)
Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro analýzu újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do konce OŠ (dále jen „posuzované období“).
2. Další postup
(3)
Po uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken z dotčených zemí obdržely všechny zúčastněné strany informace o podstatných skutečnostech a úvahách, na nichž bylo založeno prozatímní nařízení (dále jen „poskytnutí předběžných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly podávat k těmto informacím písemná nebo ústní vyjádření.
(4)
Některé zúčastněné strany podaly písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly také příležitost k ústnímu slyšení. Komise si opatřila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění.
(5)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohly předložit v návaznosti na tyto informace svá vyjádření. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že jak je stanoveno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobkem dotčeným tímto řízením jsou žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jedna strana tvrdila, že žehlicí prkna s vyvíječem páry a/nebo s vyhřívanou deskou a/nebo s odsávanou deskou by měla být vyřazena z působnosti opatření, protože se tyto modely prodávají za minimální maloobchodní cenu 200 EUR, zatímco průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna je 35 EUR. Tvrdilo se také, že výše uvedené modely se zákazníkům často prodávají jako souprava zahrnující napařovací žehličku, a v takovém případě činí průměrná maloobchodní cena asi 500 EUR. Co se týče cenové složky, poznamenává se, že ceny samy o sobě a zejména maloobchodní ceny nejsou činitelem, který má být zvažován při posuzování, zda dva nebo více typů (modelů) výrobku by měly či neměly být považovány pro účely antidumpingového řízení za jediný výrobek. Pro tento účel jsou posuzovány základní fyzické vlastnosti a použití, a proto jsou takové typy pokládány za obdobné typům bez vyvíječe páry a/nebo vyhřívané desky. Co se týče maloobchodních prodejů žehlicích prken spolu s žehličkami nebo napařovacími žehličkami, šetření stanovilo, že takový způsob maloobchodního prodeje se občas používá u všech různých typů žehlicích prken a že různé ceny jednotlivých kombinací v žádném případě nemohou odůvodnit vyřazení nějakého typu žehlicího prkna ze škály výrobků, které jsou předmětem tohoto řízení.
(8)
Stejná strana také tvrdila, že základní součásti žehlicích prken by neměly být zahrnuty do působnosti opatření, protože pro tyto součásti není ve Společenství údajně trh a v Čínské lidové republice (ČLR) a na Ukrajině nejsou zřejmě žádní výrobci těchto součástí. Tento argument, který jako takový není rozhodující pro vymezení výrobku, nebyl šetřením v žádném případě potvrzen. Ve skutečnosti bylo zjištěno, že určitý trh pro základní součásti žehlicích prken existuje a že jsou známi nejméně dva čínští výrobci žehlicích prken, kteří vyváželi jejich základní součásti do Společenství.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že všechny typy žehlicích prken a jejich základních součástí, uvedených výše v 6. bodě odůvodnění, sdílí stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, mají stejné základní konečné použití a konkurují si navzájem na trhu Společenství. Na základě toho se potvrzuje 12. a 13. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(10)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(11)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo ke konečnému závěru, že v souladu s čl. 1 odst. 4 základního nařízení jsou dotčený výrobek a žehlicí prkna též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, vyráběná a prodávaná ve srovnatelné zemi Turecku, stejně jako ta, která jsou vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, obdobnými výrobky.
C. DUMPING
1. Status tržního hospodářství (STH)
(12)
Po uložení prozatímních opatření jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že mu měl být přiznán STH. Společnost zdůraznila, že účetní postupy stanovené v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které vedly k zamítnutí STH u pěti čínských vyvážejících výrobců (u tří z nich došlo k zamítnutí pouze z tohoto důvodu), nejsou tak závažné, aby ovlivnily spolehlivost účtů, které byly v podstatě úplné a nemají dopad na stanovení dumpingového rozpětí.
(13)
V této souvislosti se uvádí, že při inspekci na místě bylo ohledně výše uvedených účetních postupů používaných danou společností zjištěno, že jsou jednoznačně v rozporu s mezinárodními účetními standardy (IAS), zejména s IAS č. 1, a nelze je považovat za nezávažné. Nebyly předloženy žádné nové důkazy, které by změnily zjištění uvedené v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další relevantní a odůvodněné připomínky, potvrzuje se 15. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zacházení
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 29. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1. Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k volbě Turecka jako srovnatelné země, potvrzuje se 35. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým byl přiznán STH
(17)
Připomíná se, že stanovení běžné hodnoty pro jednoho čínského a jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, kterým byl přiznán STH, bylo založeno na údajích poskytnutých těmito společnostmi o domácích prodejích a výrobních nákladech. Tyto údaje byly ověřeny v prostorách dotčených společností.
(18)
Připomíná se dále, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci, kterým byl přiznán STH, neměli dostatečně reprezentativní domácí prodeje a běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tj. běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům připočetla přiměřená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí.
3.2.1. Čínská lidová republika
(19)
S odvoláním na 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení Komise dále zkoumala výrobní náklady a zejména nákupní ceny určitých surovin z oceli, uvedených čínským výrobcem, kterému byl původně přiznán STH. V tomto ohledu byla rovněž zvažována a ověřována tvrzení a dodatečné důkazy obdržené od některých stran po poskytnutí předběžných informací. U nákupních cen oceli uvedených dotčenou společností nebyly v porovnání s odpovídajícími světovými cenami potvrzeny žádné odchylky. Proto byly s konečnou platností přijaty výrobní náklady předložené touto společností.
(20)
Jelikož nebyly k běžné hodnotě pro čínského vyvážejícího výrobce, kterému byl přiznán STH, vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená v 43. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2. Ukrajina
(21)
Po uložení prozatímních opatření požádaly ukrajinské orgány Komisi o nové vypočtení běžné hodnoty pro jediného ukrajinského vývozce na základě prodejů na ukrajinském trhu. Je třeba připomenout, že celkové domácí prodeje dotčeného výrobku jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce v průběhu období šetření nedosáhly hodnoty reprezentativního množství podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, a proto musela být běžná hodnota stanovena jako početně zjištěná, jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění a jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(22)
Jelikož nebyly k běžné hodnotě pro jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3. Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(23)
Jeden dovozce tvrdil, že informace obdržené jen od jednoho výrobce v Turecku, která je srovnatelnou zemí, nepostačují pro účely stanovení běžné hodnoty a že s ohledem na tyto nedostatečné podklady nesmí být žádná antidumpingová cla uložena. V tomto ohledu se poznamenává, že základní nařízení a zejména jeho čl. 2 odst. 7 nevylučuje uložení opatření v případě spolupráce nízké úrovně nebo žádné spolupráce ze strany výrobců ve srovnatelných zemích. Dodává se však, že v zájmu zajištění co nejpřesnějších zjištění Komise nicméně porovnala informace obdržené od jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi s informacemi obdrženými od jiného tureckého výrobce a od jednoho výrobce v USA, kteří při šetření sice plně nespolupracovali, avšak souhlasili s poskytnutím určitých informací o cenách, nákladech a objemech prodejů, a s informacemi z výrobního odvětví Společenství. Toto srovnání potvrdilo, že údaje od spolupracujícího tureckého výrobce představují vhodný a přiměřený základ pro stanovení běžné hodnoty. Předmětné tvrzení se proto zamítá. Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 50. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Vývozní cena
4.1. Čínská lidová republika
(24)
Po uložení prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce z ČLR uvedený v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení tvrdil, že jeho vývozní prodeje prostřednictvím obchodních společností, které nejsou ve spojení, by neměly být vyřazeny ze stanovení vývozní ceny. Společnost však neposkytla žádné další ověřitelné důkazy podporující jeho žádost; společnost zejména nedoložila konečná místa určení svých prodejů prostřednictvím stran, které nejsou ve spojení. Žádost se proto zamítá.
(25)
Jeden další vyvážející výrobce z ČLR tvrdil, že jeho prodeje do ES prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení usazené v Hongkongu neměly být pominuty. Společnost zopakovala svou původní žádost, aby nebyly tyto konkrétní prodeje vyřazeny z výpočtu vývozních cen, nebyla však schopna poskytnout nové a ověřitelné informace nebo vysvětlení. Nemohla doložit, že uvedené vývozní ceny pro nezávislé odběratele ve Společenství byly skutečně zaplaceny. Navíc nákupy hongkongského obchodníka nebyly v souladu s jeho auditovanými účty. Žádost se proto zamítá.
(26)
Stejná strana namítala proti tomu, že Komise používala při výpočtu vývozních cen vlastní směnné kurzy. V tomto ohledu se poznamenává, že společnost uváděla všechny své transakce za každý měsíc s použitím směnného kurzu platného první pracovní den měsíce. Tento argument se zamítá s tím, že průměrný měsíční směnný kurz, který používá při svých výpočtech Komise, odpovídá přesněji reálné situaci, protože vyvažuje účinek použití pevného kurzu jen z jednoho dne při přepočtu transakcí, které probíhaly po celý měsíc.
(27)
Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že vývozní ceny uvedené spolupracujícími vyvážejícími výrobci, a zejména společností uvedenou v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou nesprávné. Avšak podklady k tomu předložené byly buď irelevantní, nebo neověřitelné, nebo nevykazovaly žádné odchylky. Tvrzení se proto pokládají za nepodložená.
(28)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 53. až 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Ukrajina
(29)
Po uložení prozatímních opatření ukrajinské orgány a jediný ukrajinský vyvážející výrobce požádali, aby nebyl při stanovení vývozní ceny proveden odečet prodejních, správních a režijních nákladů a zisku v případě společnosti ve spojení, protože čl. 2 odst. 9 základního nařízení není na daný případ použitelný. Tvrdilo se, že čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje jen na dovozce ve spojení, kteří mají sídlo ve Společenství, neboť jeho znění rozlišuje jasně mezi „dovozem a novým prodejem“. Jediný ukrajinský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení působí jako vývozní oddělení, a obě zúčastněné strany tvrdily, že vývozní cena by měla být stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Tvrdily dále, že kdyby nemohla být společnost ve spojení pokládána za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce, měla by být považována za obchodního zástupce.
(30)
V odpovědi na to je třeba poznamenat, že v případě prodejů dotčeného výrobku do Společenství zasílal jediný ukrajinský vyvážející výrobce dotčený výrobek přímo do Společenství, za každou zásilku zaslal fakturu své společnosti ve spojení ve Švýcarsku a obdržel od ní příslušnou platbu. Vyvážející výrobce tedy plnil všechny funkce vývozce. Společnost ve spojení ve Švýcarsku sjednávala prodejní smlouvy a fakturovala zboží prvnímu nezávislému kupujícímu ve Společenství. Společnost ve spojení rovněž plnila všechny dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu ve Společenství, tj. provedla celní odbavení zboží do Společenství, brala na sebe veškeré náklady na dopravu zboží nezávislému kupujícímu ve Společenství a případně na jeho skladování ve Společenství. V tomto ohledu má tato společnost ve spojení, přestože je formálně usazená mimo Společenství, číslo DPH pro EU a působí mezi jiným prostřednictvím svých prodejních míst a několika skladovacích zařízení ve Společenství. Měla by proto být považována za společnost působící jako dovozce ve spojení, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a nikoli za společnost působící jako vývozce nebo obchodní zástupce. Proto by měla být žádost zamítnuta a předběžné zjištění potvrzeno.
(31)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Srovnání
(32)
Po uložení prozatímních opatření jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že při srovnávání běžné hodnoty a vývozní ceny různých typů výrobku byly pominuty určité důležité cenové rozdíly (např. skutečná hmotnost žehlicího prkna). V tomto ohledu se poznamenává, že byly seskupeny různé typy výrobku se záměrem vyjádřit na jedné straně hlavní fyzikální vlastnosti a určující činitele nákladů/ceny a umožnit na straně druhé dostatečně reprezentativní srovnání vyvážených typů s typy prodávanými spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu. Pro srovnávací účely byly zvažovány tyto hlavní vlastnosti: typ, velikost, konstrukce a materiál desky, materiál podpěr, existence a typ rampy na žehličku, existence příslušenství, jako je rukávník, odkládací polička na prádlo, zásuvka. Hmotnost a další kritéria uvedená vyvážejícím výrobcem jsou nepřímo vyjádřena prostřednictvím některých kritérií, zvažovaných při srovnání (například hmotnost je vyjádřena ve velikosti desky žehlicího prkna a jejího konstrukčního materiálu). Proto nemohlo být tvrzení přijato.
(33)
Po uložení prozatímních opatření požádalo několik stran o více informací o úpravách běžné hodnoty použitých pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán STH. V tomto ohledu se poznamenává, že zvláštní informační dokumenty poskytnuté každé spolupracující straně uváděly vyčerpávající seznam různých přiznaných úprav a že ve všech případech byly úpravy provedeny, pokud byla prokázána jejich oprávněnost. Zejména byly provedeny úpravy směrem dolů u běžné hodnoty založené na situaci ve srovnatelné zemi, a to s cílem odstranit účinky a) rozdílů ve fyzikálních vlastnostech popisovaných v 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, b) rozdílů v úrovni obchodu také popisované v 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a c) rozdílů v nákladech na úvěr poskytnutý na zvažované domácí prodeje. Žádné jiné rozdíly nebyly zjištěny, a proto také nebyly prováděny žádné jiné úpravy.
(34)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce tvrdil, že Komise při stanovení úprav vývozní ceny pro srovnávací účely provedla určité neodůvodněné odečty v souvislosti s některými složkami týkajícími se nákladů na dopravu a úvěr. Komise argument přijala a odpovídajícím způsobem úpravy revidovala.
(35)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 60. až 62. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dumpingová rozpětí
6.1. Čínská lidová republika
(36)
Ve světle výše uvedených skutečností jsou konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla, stanovena takto:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5 %
-
všechny ostatní společnosti
38,1 %.
6.2. Ukrajina
(37)
Revidovaná konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla jsou stanovena takto:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir
9,9 %
-
všechny ostatní společnosti
9,9 %.
D. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství
(38)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 72. a 73. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Vymezení výrobního odvětví Společenství
(39)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 74. až 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Spotřeba Společenství
(40)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dovozy z dotčených zemí
(41)
Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran uvedených v 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení zopakovala svou žádost, aby analýza vlivu dumpingových dovozů z Ukrajiny byla provedena odděleně od vlivu dumpingových dovozů z ČLR, protože jsou mezi nimi údajně zásadní rozdíly, co se týče vývoje cenové úrovně a objemu dovozů. Na podporu této žádosti však nebylo předloženo žádné další odůvodnění. V souvislosti s cenami se připomíná, že absolutní rozdíl v úrovni cen mezi danými dvěma zeměmi není v kontextu souhrnného posouzení rozhodující, protože může odrážet řadu činitelů, včetně jiné skladby výrobků v dovozech z jednotlivých zemí; nicméně cenový trend byl v obou případech podobný (viz 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení). V případě objemů platí, že objem dovozů z každé země byl v období šetření významný a v posuzovaném období se zvyšoval. Skutečnost, že ukrajinský výrobce zahájil svou výrobní činnost až v roce 2003, není pro stanovení újmy v průběhu OŠ relevantní. Proto by měla být žádost opět zamítnuta a souhrnné posouzení účinků dumpingových dovozů uvedené v 79. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzeno.
(42)
Jeden vývozce tvrdil, že dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců z ČLR, jak je stanovila Komise při výpočtu cenového podbízení (viz 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení), neodrážejí některé nevyhnutelné náklady, kterými je zatížen dovoz z ČLR, jako jsou náklady na paletizaci a náklady na uskladnění, expedici a přepravu z překladiště do skladu dovozce. V případě nákladů na paletizaci šetření potvrdilo, že tyto náklady jsou skutečně hrazené ve Společenství, protože žehlicí prkna jsou obvykle zasílána z ČLR jako volně ložená v kontejnerech. Argument byl proto potvrzen jako odůvodněný a dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců z ČLR byly odpovídajícím způsobem upraveny. V případě všech ostatních výše uvedených dodatečných nákladů nemohl být argument přijat, protože tyto náklady jsou dosti specifické pro dotčeného dovozce a nikoli nezbytně hrazené jinými dovozci. Navíc mohou takové náklady nést i výrobci ve Společenství. Prozatímní rozpětí cenového podbízení u dumpingových dovozů z ČLR byla proto upravena takto:
Země
Cenové podbízení
ČLR
29,2 %-44,2 %
(43)
K hodnotě cenového podbízení 6,6 %, zjištěnému pro Ukrajinu, nebyly vzneseny žádné připomínky, a proto se potvrzuje. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových dovozů z dotčených zemí, potvrzuje se 87. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Společenství
(44)
Po uložení prozatímních opatření žadatelé tvrdili, že by jejich ziskové rozpětí v průběhu období šetření nemělo odrážet mimořádné a dočasné škrty v odměnách vedení některých výrobců ve Společenství v průběhu OŠ (viz 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení). V zájmu odpovídajícího vyjádření ekonomické situace výrobního oddělení Společenství v průběhu posuzovaného období a vzhledem k tomu, že v tomto ohledu byly k dispozici ověřené důkazy, byla žádost přijata. Údaje a předběžné závěry o ziskovosti výrobního odvětví Společenství byly proto upraveny takto:
2002
2003
2004
OŠ
Ziskové rozpětí před zdaněním
6,8 %
6,4 %
0,7 %
2,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
31
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(45)
V průběhu posuzovaného období se tedy ziskovost výrobního odvětví Společenství zhoršila. V období šetření bylo ziskové rozpětí o 69 % nižší než v roce 2002.
(46)
Návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Společenství byly proto upraveny, aby odrážely výše popsané úpravy odměn a zisku v období šetření. Revidované údaje v následující tabulce dokládají horší vývoj těchto dvou ukazatelů újmy v období šetření, než je uvedeno ve 102. a 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení:
2002
2003
2004
OŠ
Návratnost investic
61,98 %
68,19 %
4,77 %
13,72 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
22
Peněžní tok (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
2 565 562
Index: 2002 = 100
100
121
36
74
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(47)
Jelikož k situaci výrobního odvětví Společenství nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se 94. až 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení, upravený v souladu s výše uvedeným 44. a 46. bodem odůvodnění.
6. Závěr o újmě
(48)
Revize výše uvedených činitelů, tj. cenového podbízení, ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku výrobního odvětví Společenství v průběhu OŠ, ponechala beze změny závěry o všech činitelích újmy uvedených v prozatímním nařízení a potvrdila, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Z tohoto důvodu a protože v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, se potvrzuje 108. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(49)
Po uložení prozatímních opatření některé strany uvedené v 134. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jen zopakovaly, že újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, si způsobilo samo. V tomto ohledu však nebyly předloženy žádné nové důkazy ani nové argumenty, a jejich argument byl proto zamítnut.
(50)
Ve světle výše uvedených skutečností a jelikož k příčinné souvislosti nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzuje se 111. až 141. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Obecné poznámky a zájem výrobního odvětví Společenství
(51)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 142. až 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem spotřebitelů
(52)
Po poskytnutí předběžných informací nesouhlasil jeden dovozce s některými závěry posouzení citovanými ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zpochybnil zejména vyslovenou domněnku, že i) případné břemeno antidumpingových opatření bude rovnoměrně rozděleno mezi dovozce, maloobchodníky a spotřebitele a ii) že celková přirážka mezi dovozní a maloobchodní cenou činí asi 500 %. Tvrdil, že břemeno bude v plném rozsahu přeneseno na spotřebitele, protože rozpětí dovozce je už nyní malé a maloobchodníci pravděpodobně své rozpětí nesníží, přestože je značné. Co se týče přirážky, tvrdil, že žehlicí prkno dovezené za 6,53 EUR, což je průměrná jednotková cena dumpingového dovozu na hranice Společenství, bude s nejvyšší pravděpodobností v maloobchodě prodáno za méně než 35 EUR, což je přibližně průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna ve Společenství, a že je proto analýza, která je založená na průměrných maloobchodních a dovozních cenách, zavádějící a udává nerealistická rozpětí. Poznamenal rovněž, že při výpočtech nebyla zohledněna složka daně z přidané hodnoty. Podle tohoto dovozce by celková přirážka měla být spíše maximálně 300 %.
(53)
Co se týče dopadu na spotřebitele, bylo by třeba připomenout, že od organizací spotřebitelů nepřišla žádná vyjádření před vyhlášením prozatímního nařízení ani po něm. K připomínkám dovozce uvedeným výše v 52. bodě odůvodnění je třeba poznamenat toto: předně předmětný dovozce připustil, že případný dopad antidumpingových opatření na spotřebitele bude s ohledem na dobu užitnosti žehlicího prkna zanedbatelný. Ve skutečnosti platí, že i kdyby bylo celé břemeno přeneseno na spotřebitele, museli by spotřebitelé zaplatit v průměru navíc asi 1,5 EUR za trvanlivý výrobek s dobou užitnosti přinejmenším pět roků (odhad vycházející z tržních podílů a cen v roce 2005 a konečných sazeb cla). Zadruhé je vzhledem k tvrdé konkurenci velmi nepravděpodobné, že by některý z hospodářských subjektů zapojených do dovozu a prodeje dotčeného výrobku převzal uložené antidumpingové clo na sebe. Proto se scénář, podle kterého bude břemeno rozloženo rovnoměrně, jeví jako realističtější. Žádná jiná strana zapojená do tohoto řízení takový závěr posouzení nepopírala. Proto lze potvrdit závěr odvozený v 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(54)
Co se týče přirážek uplatňovaných hospodářskými subjekty, připomíná se, že při šetření nespolupracoval žádný maloobchodník, a proto nebyly k dispozici žádné podrobné a ověřitelné podklady o maloobchodních cenách a rozpětích uplatňovaných v tomto stadiu. Posouzení tak mohlo být založeno jen na srovnání ceny dumpingových dovozů známé z odpovědí na dotazník s průměrnou maloobchodní cenou odhadnutou na základě informací obdržených od dovozců a výrobního odvětví Společenství. Podle těchto informací se průměrná maloobchodní cena týká všech takových prodejů ve Společenství, včetně mezi jiným daně z přidané hodnoty. Celková takto stanovená přirážka uplatňovaná dovozci, maloobchodníky a jakýmkoli jiným hospodářským subjektem zapojeným do distribuce dumpingových dovozů spotřebitelům činí zhruba 450 %. Nakonec se připomíná a znovu potvrzuje, že přirážky uplatňované jednotlivými hospodářskými subjekty se mohou výrazně lišit, avšak v průměru jsou značné, zejména ve stadiu maloobchodu.
(55)
Jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že spotřebitelé ve Společenství by neměli být připraveni o vysoce kvalitní čínské výrobky prodávané za velice rozumnou cenu. V tomto ohledu se poukazuje na předchozí 53. bod a následující 59. bod odůvodnění a vyslovuje závěr, že trh Společenství o tyto výrobky nepřijde.
(56)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 147. až 150. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem distributorů/maloobchodníků
(57)
Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné připomínky, odkazuje se na 52. až 54. bod odůvodnění výše a potvrzuje 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
(58)
Po poskytnutí předběžných informací podali dva dovozci uvedení ve 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení připomínky týkající se jejich zájmu. Žádné jiné připomínky v tomto ohledu obdrženy nebyly.
(59)
Jeden z těchto dovozců nesouhlasil s posouzením týkajícím se rozdělení břemena antidumpingových opatření a úrovně přirážek uplatňovaných v různých stadiích prodeje (viz 52. až 54. bod odůvodnění výše). Prohlásil, že nebude schopen absorbovat žádné dodatečné náklady, a bude je proto muset zcela přenést na maloobchodníky. V důsledku toho může zaznamenat pokles svých prodejů dotčeného výrobku ve Společenství a údajně může být nucen propouštět zaměstnance. Nicméně s ohledem na malý podíl dotčeného výrobku na jeho celkovém obratu (méně než 5 %), velikost této společnosti a její postavení na trhu Společenství a na vývozních trzích a na různé zdroje dodávek dotčeného výrobku by měl být případný negativní účinek na jeho podnikání rozhodně malý.
(60)
Dovozce uvedený ve 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zopakoval, že dopad opatření na jeho podnikání může být značný, i když jeho celkové prodeje žehlicích prken nepředstavují více než 10 % jeho celkového obratu. Tvrdil, že jakákoli ztráta trhu žehlicích prken by vedla k ještě větší ztrátě trhu potahů, které jeho společnost vyrábí. Vysvětlil, že žehlicí prkna a jejich potahy jsou úzce spojeny, i když nejsou prodávány společně, protože většina maloobchodníků kupuje přednostně tyto výrobky od stejného dodavatele. Proto by jakákoli ztráta prodejů dovážených žehlicích prken, která jsou vybavená potahem vyrobeným tímto dovozcem, vedla k odpovídající ztrátě prodejů výměnných potahů této společnosti. V tomto ohledu se přijímá tvrzení, že dopad opatření na určité prodeje tohoto dovozce ve Společenství může být významný. Avšak dopad na jeho celkový obrat zůstane omezený, protože žehlicí prkna a výměnné potahy představují dohromady asi 30 % jeho celkového obratu. Navíc bude dopad částečně záviset na vývozní výkonnosti dovozce, protože jeho zpětné vývozy dotčeného výrobku nejsou zanedbatelné a tyto prodeje by obvykle neměly být opatřeními dotčeny.
(61)
V tomto ohledu a s poukazem na 152. až 156. bod odůvodnění prozatímního nařízení a na 52. až 54. bod odůvodnění výše se odvozují tyto konečné závěry o dopadu antidumpingových opatření na situaci dovozců žehlicích prken ve Společenství, kteří nejsou ve spojení: i) dovozci by pravděpodobně nesli o něco větší břemeno než maloobchodníci, ii) situace některých dovozců by mohla být ovlivněna výraznějším způsobem, avšak iii) v průměru by negativní dopad opatření na jejich činnosti neměl být rozhodující a neúměrný ve srovnávaní s očekávanými přínosy pro výrobní odvětví Společenství.
5. Závěr k zájmu Společenství
(62)
Výše popisovaná dodatečná analýza týkající se zájmu spotřebitelů a dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, nezměnila v tomto ohledu předběžné závěry. Přestože by v některých případech mohlo být břemeno přeneseno zcela na spotřebitele, jakýkoli negativní finanční dopad na ně by přitom měl být v každém případě zanedbatelný. Dále se potvrdilo, že případný negativní dopad na některé dovozce by neměl být pro jejich podnikání rozhodující. Na základě toho se má za to, že závěry k zájmu Společenství uvedené v 157. až 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzují.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(63)
Žadatelé tvrdili, že úroveň pro odstranění újmy, jak byla prozatímně stanovena, není dostačující pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Tvrdili zejména, že: a) ziskové rozpětí před zdaněním použité pro výpočet je nižší než rozpětí, kterého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, a b) výrobní náklady vypočítané Komisí pro účely stanovení úrovně pro odstranění újmy neodrážejí skutečné výrobní náklady různých typů výrobku. S ohledem na ziskové rozpětí, kterého by mohlo být přiměřeně dosaženo při neexistenci poškozujícího dumpingu, se připomíná, že 7 % rozpětí je založeno na ziskovosti výrobního odvětví Společenství před přílivem dumpingových dovozů (viz 44. bod odůvodnění výše). Takové rozpětí je proto považováno za přiměřené a výrobní odvětví Společenství neposkytlo žádný důkaz, který by to vyvrátil. Jeho argument se proto zamítá. Co se týče výrobních nákladů, poznamenává se, že výrobní odvětví Společenství nepředložilo žádné přesné a ověřitelné údaje o skutečných výrobních nákladech podle typu výrobku v průběhu období šetření. Proto mohou být výrobní náklady podle typu výrobku založeny jen na skutečných cenách jednotlivých výrobců ve Společenství upravených podle celkového skutečného zisku dosaženého v průběhu OŠ u obdobného výrobku. S ohledem na to, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Společenství bylo revidováno, jak je vysvětleno výše v 44. bodě odůvodnění, byla úroveň pro odstranění újmy odpovídajícím způsobem upravena.
(64)
Připomíná se, že dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců byly upraveny podle vysvětlení v 42. bodě odůvodnění výše. Proto byla také odpovídajícím způsobem upravena pro tyto vývozce úroveň pro odstranění újmy.
(65)
Jelikož k úrovni pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 164. až 166. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Forma a úroveň opatření
(66)
Ve světle uvedených skutečností a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, protože v případě všech dotčených vyvážejících výrobců byla zjištěna vyšší úroveň pro odstranění újmy než dumpingové rozpětí.
(67)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby konečného cla pro ČLR a Ukrajinu stanoví takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5 %
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
Ukrajina
Všechny společnosti
9,9 %
(68)
Po poskytnutí podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových opatření, navrhli jediný vyvážející výrobce z Ukrajiny a čtyři čínští vyvážející výrobci, kterým nebyl udělen STH (z nichž jednomu nebylo uděleno ani individuální zacházení), v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení cenové závazky. Nicméně se poznamenává, že dotčený výrobek je charakterizován velkým počtem typů výrobku, které se často mění podle objednávek odběratelů a jejichž ceny se navzájem výrazně liší. Vyvážející výrobci navíc prodávají spolu s dotčeným výrobkem stejným odběratelům jiné výrobky, čímž vzniká velké riziko vzájemné kompenzace cen. Povaha výrobku a složitý způsob jeho uvádění na trh prakticky znemožňují stanovit smysluplné minimální dovozní ceny jednotlivých typů výrobku, které by mohly být Komisí náležitě sledovány a nebyly by doprovázeny vážným rizikem obcházení. Na základě výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že takové závazky nejsou praktické, a proto je nelze přijmout. Dotčené strany byly řádně informovány a byla jim poskytnuta možnost vznést připomínky. Jejich připomínky však výše uvedený závěr nezměnily.
(69)
Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti, uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(70)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba neprodleně se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Podle potřeby pak bude nařízení pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
3. Výběr prozatímního cla
(71)
S ohledem na velikost zjištěných dumpingových rozpětí a ve světle úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením (ES) č. 1620/2006, s konečnou platností vybrány ve výši konečné částky uložené tímto nařízením. Pokud je konečné clo nižší než prozatímní, výše cla se nově vypočte a zajištěné částky, které převyšují konečnou celní sazbu, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
36,5
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
0
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Všechny ostatní společnosti
38,1
A999
Ukrajina
Všechny společnosti
9,9
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 1620/2006 z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051) se s konečnou platností vyberou. Zajištěné částky převyšující částku konečného antidumpingového cla se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 23. dubna 2007.
REGOLAMENTO (CE) N. 452/2007 DEL CONSIGLIO
del 23 aprile 2007
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di assi da stiro originarie della Repubblica popolare cinese e dell’Ucraina
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9,
vista la proposta presentata dalla Commissione, sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Misure provvisorie
(1)
Il 30 ottobre 2006, con regolamento (CE) n. 1620/2006 (2) («regolamento provvisorio»), la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni nella Comunità di assi da stiro originarie della Repubblica popolare cinese e dell’Ucraina («i paesi interessati»). Tale regolamento è entrato in vigore il 1o novembre 2006.
(2)
Si ricorda che l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2005 e il 31 dicembre 2005 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze necessaria per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2002 e la fine del PI («periodo in esame»).
2. Fase successiva della procedura
(3)
Dopo l’istituzione del dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di assi da stiro dai paesi interessati, tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni su cui si basava il regolamento provvisorio («conclusioni provvisorie»). È stato inoltre concesso loro un lasso di tempo entro il quale comunicare eventuali osservazioni scritte e orali sulle suddette informazioni.
(4)
Alcune parti hanno presentato osservazioni per iscritto. Le parti che ne avevano fatto richiesta hanno anche avuto la possibilità di essere sentite. La Commissione ha continuato a raccogliere e verificare tutte le informazioni necessarie ai fini delle conclusioni definitive.
(5)
Tutte le parti interessate sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazio provvisorio («comunicazioni definitive»). Dopo la comunicazione delle suddette informazioni, alle parti interessate è stato concesso un periodo di tempo entro il quale presentare le loro osservazioni. Le osservazioni comunicate oralmente e per iscritto dalle parti sono state esaminate e, ove ritenuto opportuno, le conclusioni sono state modificate di conseguenza.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(6)
Si ricorda che, come indicato nel considerando 12 del regolamento provvisorio, i prodotti oggetto del provvedimento sono assi da stiro, con o senza supporto e dotate o meno di piano aspirante, riscaldante e/o soffiante, compresi il braccio per stirare le maniche e i componenti essenziali, vale a dire le gambe, il piano e il posaferro, originarie della Repubblica popolare cinese e dell’Ucraina («il prodotto in esame»).
(7)
Una delle parti ha sostenuto che le assi da stiro dotate di piano aspirante, riscaldante e/o soffiante andrebbero escluse dal campo di applicazione delle misure poiché tali modelli sono venduti a un prezzo minimo al dettaglio di 200 EUR, mentre il prezzo minimo al dettaglio di un asse da stiro è di 35 EUR. È stato anche sostenuto che i modelli summenzionati sono spesso venduti al consumatore in un set che comprende il ferro da stiro, nel qual caso il prezzo medio al dettaglio è di circa 500 EUR. Per quanto concerne il fattore prezzo si noti che i prezzi di per sé, e in particolare i prezzi al dettaglio, non sono un elemento di cui tener conto all’atto di valutare se due o più tipi di prodotto (modelli) debbano essere considerati quale prodotto unico ai fini di un procedimento antidumping. Sono le caratteristiche fisiche di base e gli usi ad essere presi in considerazione e, a tal fine, tali tipi sono considerati simili a quelli sprovvisti di piano aspirante, riscaldante e/o soffiante. Per quanto concerne le vendite al dettaglio di assi da stiro unitamente a ferri da stiro o ferri da stiro a vapore, l’inchiesta ha determinato che tale metodo di vendita al dettaglio è usato occasionalmente per tutti i diversi tipi di assi da stiro e che, in ogni caso, i prezzi diversi delle varie combinazioni non possono giustificare l’esclusione di un tipo di asse da stiro dalla definizione del prodotto di cui al presente procedimento.
(8)
La stessa parte ha sostenuto anche che gli elementi essenziali delle assi da stiro non dovrebbero essere inclusi nel campo di applicazione delle misure poiché, a quanto essa afferma, non esiste un mercato di tali componenti nella Comunità e, apparentemente, non vi sono fabbricanti di tali componenti nella Repubblica popolare cinese (la «RPC») e in Ucraina. Questa argomentazione, che in quanto tale non è decisiva per la definizione di un prodotto, non è stata corroborata dall’inchiesta. Si è stabilito infatti che un certo mercato per le componenti essenziali delle assi da stiro esiste e che almeno due produttori cinesi noti di assi da stiro hanno esportato componenti essenziali delle stesse nella Comunità.
(9)
In considerazione di quanto sopra si conclude che tutti i tipi di assi da stiro e le componenti essenziali delle stesse di cui al considerando 6 condividono le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base, hanno lo stesso utilizzo finale di base e si trovano in reciproca competizione sul mercato comunitario. Di conseguenza i considerando 12 e 13 del regolamento provvisorio sono quindi confermati.
2. Prodotto simile
(10)
In mancanza di ulteriori osservazioni sono confermate le conclusioni di cui al considerando 14 del regolamento provvisorio.
(11)
Considerato quanto sopra si conclude in via definitiva che, a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base, il prodotto in esame e le assi da stiro, con o senza supporto e dotate o meno di piano aspirante, riscaldante e/o soffiante, compresi il braccio per stirare le maniche e i componenti essenziali, prodotti e venduti nel paese di riferimento, la Turchia, come anche quelli prodotti e venduti dall’industria comunitaria sul mercato comunitario sono da considerarsi simili.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(12)
A seguito dell’istituzione delle misure provvisorie, un produttore esportatore cinese che ha collaborato all’inchiesta ha sostenuto che avrebbe dovuto beneficiare del TEM. La società ha ribadito che le pratiche contabili di cui al considerando 25 del regolamento provvisorio, che hanno portato al rifiuto del riconoscimento del TEM a cinque produttori esportatori cinesi (tre se lo sono visti negare per questo unico motivo), non erano sufficientemente rilevanti per chiamare in causa l’affidabilità dei documenti contabili, che erano in effetti completi, e non influivano sulla determinazione del margine di dumping.
(13)
A tale riguardo, va osservato che le suddette pratiche contabili della società, essendo risultate durante la verifica in loco palesemente in contrasto con le norme internazionali di contabilità (IAS), in particolare con l’IAS n. 1, non potevano essere considerate irrilevanti. Non sono state presentate nuove prove che potessero indurre a modificare le conclusioni di cui al considerando 25 del regolamento provvisorio.
(14)
In assenza di altri commenti pertinenti e sostanziati, i considerando da 15 a 28 del regolamento provvisorio sono confermati.
2. Trattamento individuale
(15)
In mancanza di osservazioni, si confermano i considerando da 29 a 34 del regolamento provvisorio relativi al trattamento individuale.
3. Valore normale
3.1. Paese di riferimento
(16)
In mancanza di osservazioni pertinenti sulla scelta della Turchia come paese di riferimento, sono confermati i considerando da 35 a 40 del regolamento provvisorio.
3.2. Determinazione del valore normale per i produttori esportatori cui è stato concesso il TEM
(17)
Si rammenta che la determinazione del valore normale per un produttore esportatore cinese e per l’unico produttore esportatore ucraino cui è stato concesso il TEM si basava sui dati presentati da tali società in merito alla vendite nel loro mercato interno e ai costi di produzione. Questi dati sono stati verificati presso le sedi delle società interessate.
(18)
Si rammenta inoltre che l’esportatore produttore cinese e quello ucraino a cui è stato concesso il TEM non presentavano vendite nel loro mercato interno sufficientemente rappresentative e che il valore normale è stato stabilito a norma dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, vale a dire il valore nominale è stato costruito aggiungendo ai costi di fabbricazione un importo ragionevole corrispondente alle spese di vendita, alle spese amministrative e alle altre spese generali sostenute unitamente a un ragionevole margine di profitto.
3.2.1. Repubblica popolare cinese
(19)
In relazione al considerando 44 del regolamento provvisorio la Commissione ha ulteriormente esaminato i costi di produzione, e in particolare i prezzi d’acquisto di certe materie prime a base d’acciaio indicati dal produttore cinese cui era stato concesso inizialmente il TEM. In proposito, le informazioni e le prove addizionali ricevute da certune delle parti in seguito alle conclusioni provvisorie sono state prese in esame e verificate. I prezzi d’acquisto dell’acciaio indicati dalla società interessata non sono risultati divergere dai corrispondenti prezzi mondiali. I costi di produzione indicati da detta società sono pertanto accettati in via definitiva.
(20)
In mancanza di osservazioni sul valore normale per il produttore esportatore cinese cui è stato concesso il TEM, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 43 a 46 del regolamento provvisorio.
3.2.2. Ucraina
(21)
A seguito dell’istituzione delle misure provvisorie, le autorità ucraine hanno chiesto alla Commissione di ricalcolare il valore normale per l’unico esportatore ucraino sulla base delle vendite sul mercato dell’Ucraina. Si rammenta che, per l’unico produttore esportatore ucraino, le vendite complessive del prodotto in esame sul mercato interno nel PI non hanno assunto un volume rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, ragion per cui il valore normale ha dovuto essere costruito come indicato nel considerando 18 e come illustrato nel considerando 47 del regolamento provvisorio.
(22)
In mancanza di altre osservazioni sul valore normale per l’unico produttore esportatore ucraino si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 47 a 49 del regolamento provvisorio.
3.3. Determinazione del valore normale nel paese di riferimento
(23)
Un importatore ha sostenuto che le informazioni ricevute da un unico produttore in Turchia, il paese di riferimento, non bastano ai fini della determinazione del valore normale e che, considerata l’esiguità di tale base, non si dovesse istituire un dazio antidumping. Si noti in proposito che il regolamento di base, in particolare l’articolo 2, paragrafo 7, non osta all’istituzione delle misure in caso di poca o punta collaborazione da parte dei produttori nei paesi di riferimento. Si noti inoltre che, al fine di assicurare conclusioni quanto più accurate possibile, la Commissione ha comparato le informazioni ricevute dall’unico produttore di un paese di riferimento che ha cooperato con le informazioni ricevute da un altro produttore turco e quelle di un produttore degli USA i quali non hanno collaborato appieno all’inchiesta, ma hanno accettato di fornire certe informazioni in materia di prezzi, costi e volumi delle vendite, nonché dall’industria comunitaria. Tali raffronti hanno confermato che i dati provenienti dal produttore turco che ha collaborato costituiscono una base appropriata e ragionevole per la determinazione del valore normale. Tale argomentazione è pertanto respinta. In mancanza di ulteriori osservazioni nel merito sono confermate le conclusioni di cui ai considerando da 50 a 52.
4. Prezzo all’esportazione
4.1. Repubblica popolare cinese
(24)
A seguito dell’istituzione delle misure provvisorie, un produttore esportatore della RPC di cui al considerando 57 del regolamento provvisorio ha sostenuto che le sue vendite all’esportazione tramite società commerciali non collegate non avrebbero dovuto essere escluse dal calcolo del prezzo all’esportazione. Tuttavia la società non ha fornito prove addizionali verificabili a sostegno della sua affermazione; in particolare la società non ha comprovato le destinazioni finali delle sue vendite tramite operatori non collegati. L’obiezione è quindi respinta.
(25)
Uno dei produttori esportatori della RPC ha sostenuto che si sarebbe dovuto tener conto delle sue vendite nella CE tramite la sua società commerciale collegata, basata a Hong Kong. La società ha ribadito la sua affermazione iniziale quanto al fatto che non si dovessero escludere queste vendite specifiche dal calcolo dei prezzi all’esportazione, ma non è stata in grado di fornire nessuna nuova informazione o spiegazione verificabile. Non ha potuto in effetti dimostrare l’effettivo pagamento dei prezzi all’esportazione che essa ha dichiarato di aver applicato ai clienti indipendenti nella Comunità. Inoltre, i dati relativi agli acquisti della società commerciale di Hong Kong sono risultati incompatibili con le sue scritture contabili. L’obiezione è quindi respinta.
(26)
La stessa parte ha sostenuto che la Commissione avrebbe dovuto utilizzare i suoi tassi di cambio all’atto di calcolare i prezzi all’esportazione. In proposito si noti che la società ha notificato tutte le sue transazioni per ciascun mese utilizzando il tasso di cambio della prima giornata lavorativa del mese. Tale obiezione è respinta poiché il tasso di cambio medio mensile usato dalla Commissione nei suoi calcoli rispecchia in modo più accurato la situazione reale poiché neutralizza l’effetto derivante dall’uso di un tasso fisso relativo a un unico giorno per la conversione di transazioni che si svolgono nell’arco di un intero mese.
(27)
L’industria comunitaria ha sostenuto che i prezzi all’esportazione segnalati dai produttori esportatori che hanno collaborato, e in particolare dalla società di cui al considerando 69 del regolamento provvisorio, sono erronei. Tuttavia, le prove presentate nel merito sono risultate irrilevanti, non verificabili ovvero non indicavano alcuna discrepanza. Tali affermazioni sono quindi ritenute infondate.
(28)
In mancanza di altre osservazioni nel merito si confermano i considerando da 53 a 58 del regolamento provvisorio.
4.2. Ucraina
(29)
In seguito all’introduzione di misure provvisorie, le autorità ucraine e l’unico produttore esportatore ucraino hanno sostenuto che, all’atto di determinare il prezzo all’esportazione, non si dovesse fare nessuna detrazione per la società collegata SG&A e i profitti, poiché l’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base non si applica nel presente caso. Si è sostenuto che l’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base si applica soltanto agli importatori collegati ubicati nella Comunità poiché la sua formulazione fa una chiara distinzione tra «importazione e rivendita». L’unico produttore esportatore ucraino ha affermato che la sua società collegata funge da reparto esportazioni ed entrambe le parti interessate hanno sostenuto che il prezzo all’esportazione doveva essere stabilito sulla base dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base. Esse hanno dichiarato inoltre che, se la società collegata non potesse essere considerata un reparto esportazioni del produttore esportatore, essa andrebbe considerata quale agente di vendita.
(30)
In risposta a quanto sopra si noti che, per quanto concerne le vendite del prodotto in esame nella Comunità, l’unico produttore esportatore ucraino ha consegnato il prodotto in esame direttamente alla Comunità, ha fatturato la propria società collegata in Svizzera per ciascuna partita consegnata e ha ricevuto un pagamento consistente. Per tale motivo il produttore esportatore ha espletato tutte le funzioni di un esportatore. La società collegata in Svizzera ha negoziato contratti di vendita e ha fatturato il primo acquirente indipendente nella Comunità. La società collegata ha anche svolto tutte le funzioni relative all’importazione delle merci che entravano in libera pratica nella Comunità, vale a dire ha curato il disbrigo delle pratiche doganali e l’ingresso dei prodotti nella Comunità e ha sostenuto i costi per il trasporto e la consegna dei prodotti all’acquirente indipendente della Comunità come anche i costi di stoccaggio nella Comunità ove necessario. In proposito questa società collegata, sebbene formalmente stabilita fuori della Comunità, è dotata di una partita IVA dell’UE e opera, tra l’altro, tramite i propri uffici vendita e diversi magazzini di stoccaggio nella Comunità. Va quindi considerata svolgere le funzioni di un importatore collegato di cui al considerando 59 del regolamento provvisorio e non quelle di un esportatore o di un agente di vendita. Di conseguenza la suddetta affermazione è respinta e si confermano le conclusioni provvisorie.
(31)
In mancanza di altre osservazioni nel merito si conferma il considerando 59 del regolamento provvisorio.
5. Confronto
(32)
A seguito dell’istituzione delle misure provvisorie un produttore esportatore cinese ha addotto che non si è tenuto conto di certi importanti differenziali di prezzo (ad esempio il peso reale dell’asse da stiro) all’atto di comparare il valore normale e il prezzo all’esportazione dei diversi tipi di tale prodotto. Si noti in proposito che i diversi tipi del prodotto sono stati raggruppati per tener conto delle principali caratteristiche fisiche e dei fattori che incidono sul costo/prezzo da un lato e per consentire dall’altro un abbinamento sufficientemente rappresentativo dei tipi esportati con i tipi venduti nel suo mercato interno dal produttore turco che ha collaborato. Si è tenuto conto delle seguenti caratteristiche principali a fini di confronto: tipo, dimensione, costruzione e materiale per il piano, materiale delle gambe, presenza e tipo della posaferro, presenza di accessori quali il braccio per stirare le maniche, il portabiancheria, la presa elettrica. Del peso e degli altri criteri menzionati dal produttore esportatore in questione si tiene indirettamente conto in certi criteri presi in esame per il confronto (a mo’ di esempio, il peso è rispecchiato dalle dimensioni del piano dell’asse da stiro e dal materiale di cui è fatto). Di conseguenza l’obiezione è respinta.
(33)
A seguito dell’istituzione delle misure provvisorie, diverse parti hanno richiesto ulteriori informazioni quanto agli adeguamenti al valore normale usati per i produttori esportatori cui non è stato concesso il TEM. Si noti in proposito che le comunicazioni specifiche trasmesse a ciascuna parte che ha collaborato presentavano un elenco esaustivo dei diversi adeguamenti concessi e che, come sempre, si sono effettuati adeguamenti laddove ciò fosse giustificato. In particolare, il valore normale basato sul paese di riferimento è stato adeguato verso il basso al fine di eliminare gli effetti: a) delle differenze nelle caratteristiche fisiche di cui al considerando 62 del regolamento provvisorio, b) delle differenze nello stadio commerciale di cui al considerando 62 del regolamento provvisorio, e c) delle differenze nel costo del credito concesso per le vendite sul loro mercato interno in esame. Non si è stabilita nessuna differenza, ragion per cui non si è apportato nessun altro adeguamento.
(34)
L’unico produttore esportatore ucraino ha sostenuto che la Commissione, all’atto di determinare a fini di confronto gli adattamenti al prezzo all’esportazione, avrebbe operato delle detrazioni ingiustificate in relazione a certi elementi riguardanti i prezzi di trasporto e di credito. La Commissione ha accettato l’obiezione e ha riveduto di conseguenza i pertinenti adeguamenti.
(35)
In mancanza di altre osservazioni nel merito, si confermano i considerando da 60 a 62 del regolamento provvisorio.
6. Margini di dumping
6.1. Repubblica popolare cinese
(36)
Alla luce di quanto sopra i margini di dumping definitivi espressi in percentuale del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
-
tutte le altre società
38,1 %.
6.2. Ucraina
(37)
I margini di dumping definitivi riveduti, espressi in percentuale del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir
9,9 %
-
tutte le altre società
9,9 %.
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione comunitaria
(38)
In mancanza di altre osservazioni nel merito, si confermano i considerando 72 e 73 del regolamento provvisorio.
2. Definizione di industria comunitaria
(39)
In mancanza di osservazioni nel merito, si confermano i considerando da 74 a 76 del regolamento provvisorio.
3. Consumo nella Comunità
(40)
In mancanza di osservazioni nel merito, si confermano i considerando 77 e 78 del regolamento provvisorio.
4. Importazioni dai paesi interessati
(41)
A seguito dell’istituzione delle misure provvisorie, una delle parti menzionate nel considerando 83 del regolamento provvisorio ha ribadito la sua argomentazione che occorresse analizzare l’influenza delle importazioni oggetto di dumping in provenienza dall’Ucraina separatamente dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC, poiché vi sarebbero differenze fondamentali per quanto concerne il livello dei prezzi e lo sviluppo del volume delle importazioni. A sostegno di tale affermazione non sono però state presentate ulteriori giustificazioni. Per quanto concerne i prezzi, si rammenta che la differenza assoluta nel livello dei prezzi tra i due paesi non è decisiva nel contesto della valutazione cumulativa poiché può rispecchiare diversi fattori, tra cui un diverso mix di prodotti nelle importazioni da ciascun paese; la tendenza dei prezzi è stata comunque comparabile nei due paesi (cfr. considerando 84 del regolamento provvisorio). Per quanto concerne i volumi, il volume delle importazioni per ciascun paese è stato significativo nel PI, presentando una tendenza crescente nel periodo di riferimento. Il fatto che il produttore ucraino abbia iniziato la produzione solo nel 2003 non è pertinente per la determinazione di un eventuale pregiudizio durante il PI. Di conseguenza, l’obiezione va respinta e si conferma la valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni oggetto di dumping di cui ai considerando da 79 a 86 del regolamento provvisorio.
(42)
Un importatore ha sostenuto che i prezzi all’importazione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato, quali definiti dalla Commissione per il calcolo della sottoquotazione (cfr. considerando 92 del regolamento provvisorio), non tengono conto di certi costi addizionali inevitabili sostenuti per l’importazione dalla RPC, come ad esempio i costi di pallettizzazione e i costi di stoccaggio, spedizione e trasporto da un deposito intermedio al deposito dell’importatore. Nel caso dei costi di pallettizzazione l’inchiesta ha confermato che tali costi sono effettivamente sostenuti nella Comunità poiché le assi da stiro sono normalmente spedite dalla RPC alla rinfusa in contenitori. L’obiezione è stata quindi considerata giustificata e i prezzi all’importazione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato sono stati modificati di conseguenza. Per quanto concerne tutti gli altri costi addizionali menzionati sopra, l’argomentazione non ha potuto essere accolta poiché tali costi sono essenzialmente costi propri dell’importatore in questione e non sono necessariamente sostenuti da altri importatori. Tali costi possono inoltre essere anche sostenuti dai produttori comunitari. I margini provvisori di sottoquotazione delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC sono stati quindi modificati come segue:
Paese
Sottoquotazione dei prezzi
RPC
29,2 %-44,2 %
(43)
Non sono pervenuti commenti in merito alla sottoquotazione di 6,6 % riscontrata per l’Ucraina, che è quindi confermata. In mancanza di altri commenti sulle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati, sono confermati i considerando da 87 a 92 del regolamento provvisorio.
5. Situazione dell’industria comunitaria
(44)
A seguito dell’istituzione delle misure provvisorie, i denuncianti hanno sostenuto che il loro margine di profitto durante il PI non dovrebbe tener conto dei tagli straordinari e temporanei nelle retribuzioni dei dirigenti applicati da certi produttori comunitari nel PI (cfr. considerando 100 del regolamento provvisorio). In modo da tener conto in modo coerente, nel periodo in esame, della situazione economica dell’industria comunitaria ed essendovi prove documentate nel merito, l’obiezione è accolta. Le cifre e le conclusioni provvisorie sulla redditività dell’industria comunitaria sono state quindi modificate come segue:
2002
2003
2004
PI
Margine di profitto al lordo delle imposte
6,8 %
6,4 %
0,7 %
2,1 %
Indice: 2002 = 100
100
94
10
31
Fonte: Risposte al questionario verificate.
(45)
Durante il periodo in esame la redditività dell’industria comunitaria è diminuita. Nel PI il margine di utile è stato inferiore del 69 % rispetto a quello del 2002.
(46)
Di conseguenza l’utile sul capitale investito e il flusso di cassa dell’industria comunitaria sono stati modificati per tener conto delle correzioni summenzionate apportate alle retribuzioni e agli utili nel PI. Le cifre rivedute riportate nella seguente tabella indicano durante il PI un peggiore andamento di questi due indicatori di pregiudizio rispetto a quanto evocato nei considerando 102 e 103 del regolamento provvisorio:
2002
2003
2004
PI
Utile sul capitale investito
61,98 %
68,19 %
4,77 %
13,72 %
Indice: 2002 = 100
100
110
8
22
Flusso di cassa (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
2 565 562
Indice: 2002 = 100
100
121
36
74
Fonte: Risposte al questionario verificate.
(47)
In mancanza di altre osservazioni in merito alla situazione dell’industria comunitaria, si confermano i considerando da 94 a 107 del regolamento provvisorio, modificati come indicato nei considerando 44 e 46.
6. Conclusioni in merito al pregiudizio
(48)
I summenzionati fattori riveduti, vale a dire sottoquotazione, redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa dell’industria comunitaria nel PI, lasciano inalterate le conclusioni su tutti i fattori di pregiudizio di cui al regolamento provvisorio e confermano che l’industria comunitaria ha subito un notevole pregiudizio ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base. Per tale motivo, e in mancanza di altri commenti nel merito, sono confermati i considerando da 108 a 110 del regolamento provvisorio.
E. CAUSE DEL PREGIUDIZIO
(49)
A seguito dell’istituzione delle misure provvisorie, certe parti di cui al considerando 134 del regolamento provvisorio hanno semplicemente ribadito che il pregiudizio sofferto dall’industria comunitaria è un pregiudizio autoimposto. Non sono però stati addotti nuove prove o nuovi argomenti nel merito e la loro argomentazione non è pertanto accolta.
(50)
Alla luce di quanto sopra e in mancanza di nuovi commenti in merito alle cause, si confermano i considerando da 111 a 141 del regolamento provvisorio.
F. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Osservazioni generali e interesse dell’industria comunitaria
(51)
In mancanza di commenti nel merito, sono confermati i considerando da 142 a 146 del regolamento provvisorio.
2. Interesse dei consumatori
(52)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni provvisorie un importatore ha espresso il proprio disaccordo rispetto a certe affermazioni menzionate al considerando 148 del regolamento provvisorio. In particolare, esso ha impugnato il presupposto che i) l’onere delle misure antidumping venga ripartito in parti uguali su importatori, dettaglianti e consumatori, e ii) che la maggiorazione complessiva tra prezzo all’importazione e prezzo al dettaglio sia circa del 500 %. Si è sostenuto che l’onere viene imposto completamente ai consumatori poiché il margine dell’importatore è già basso e non è probabile che i dettaglianti riducano il loro margine, anche se quest’ultimo è notevole. Per quanto concerne la maggiorazione si è affermato che un’asse da stiro importata a 6,53 EUR , che rappresenta il prezzo unitario medio delle importazioni oggetto di dumping alla frontiera comunitaria, è probabilmente venduta dal dettagliante a meno di 35 EUR , che è approssimativamente il prezzo medio al dettaglio di un’asse da stiro nella Comunità, ragion per cui l’analisi basata sui prezzi medi al dettaglio e all’importazione sarebbe fuorviante e indicherebbe margini non realistici. Si è anche fatto presente che l’elemento IVA non è stato considerato nel calcolo. Secondo tale importatore la maggiorazione complessiva andrebbe situata al massimo al 300 %.
(53)
Per quanto concerne l’impatto sui consumatori si rammenti che non sono pervenute obiezioni dalle organizzazioni dei consumatori, né anteriormente, né successivamente alla pubblicazione del regolamento provvisorio. Per quanto concerne i commenti dell’importatore di cui al considerando 52 si noti quanto segue: in primo luogo, l’importatore in questione ha ammesso che l’eventuale impatto di misure antidumping sui consumatori sarebbe trascurabile, in considerazione della durata utile di un’asse da stiro. In effetti, anche se l’onere venisse caricato completamente sui consumatori, questi ultimi si troverebbero a dover pagare in media circa 1,5 EUR per un bene durevole con una durata utile di almeno cinque anni (stima basata sulle quote di mercato e sui prezzi del 2005 nonché sull’aliquota dei dazi definitivi). In secondo luogo, considerata l’accesa concorrenza su tale mercato, è estremamente improbabile che gli operatori che partecipano all’importazione e alla vendita del prodotto in esame assorbirebbero il dazio antidumping imposto. Per tale motivo lo scenario in base al quale l’onere sarebbe distribuito equamente appare il più realistico. In effetti nessuna delle altre parti coinvolte nel procedimento ha sollevato obiezioni su tale valutazione. Per tale motivo si conferma la conclusione cui si era pervenuti nel considerando 149 del regolamento provvisorio.
(54)
In relazione alle maggiorazioni applicate dagli operatori, si rammenta che nessun dettagliante ha collaborato all’inchiesta, ragion per cui in questa fase non si disponeva di prove specifiche verificabili in merito ai prezzi al dettaglio e ai margini applicati. La valutazione ha potuto essere basata soltanto su un confronto tra il prezzo delle importazioni oggetto di dumping, noto grazie alle risposte fornite al questionario, e il prezzo al dettaglio medio stimato sulla base delle informazioni ricevute dagli importatori e dall’industria comunitaria. Stando a tali informazioni il prezzo medio al dettaglio concerne tutte le vendite di tal genere nella Comunità e comprende tra l’altro l’imposta sul valore aggiunto. La maggiorazione complessiva applicata dagli importatori, dai dettaglianti e dagli altri operatori che partecipano alla distribuzione di importazioni oggetto di dumping ai consumatori stabilita su tale base è di circa il 450 %. Si rammenta inoltre e si ribadisce che le singole maggiorazioni possono variare notevolmente da un operatore all’altro ma sono mediamente sostanziali, in particolare nella fase della vendita al dettaglio.
(55)
Un produttore esportatore cinese ha sostenuto che i consumatori comunitari non dovrebbero essere privati di prodotti cinesi di alta qualità venduti ad un prezzo estremamente ragionevole. In proposito si fa riferimento al considerando 53 e al considerando 59 e si conclude che il mercato comunitario non sarebbe privato di tali prodotti.
(56)
In mancanza di altre osservazioni nel merito, si confermano i considerando da 147 a 150 del regolamento provvisorio.
3. Interesse di distributori/dettaglianti
(57)
In mancanza di osservazioni nel merito, si fa riferimento ai considerando da 52 a 54 e si conferma il considerando 151 del regolamento provvisorio.
4. Interesse degli importatori indipendenti nella Comunità
(58)
In seguito alla presentazione delle conclusioni provvisorie, due importatori di cui al considerando 152 del regolamento provvisorio hanno presentato osservazioni in merito al loro interesse. Nessun’altra osservazione è pervenuta nel merito.
(59)
Uno di questi importatori non concorda con la valutazione in merito alla ripartizione dell’onere delle misure antidumping e a livello delle maggiorazioni applicate nelle diverse fasi del processo di vendita (cfr. considerando da 52 a 54). Egli ha obiettato che non sarà in grado di assorbire nessuno dei costi addizionali e dovrà quindi farli ricadere integralmente sui dettaglianti. In conseguenza di ciò egli potrebbe trovarsi ad assistere ad un calo delle vendite comunitarie del prodotto in esame e potrebbe addirittura essere costretto a mettere in cassa integrazione dei dipendenti. Tuttavia, considerato che il prodotto in esame rappresenta una piccola quota del suo fatturato complessivo (meno di 5 %), viste le dimensioni della sua società e la sua posizione sul mercato comunitario e su quello delle esportazioni, nonché le sue diverse fonti di approvvigionamento per il prodotto in esame, gli eventuali effetti negativi sulla sua attività commerciale sarebbero certamente di piccola entità.
(60)
L’importatore di cui al considerando 154 del regolamento provvisorio ha ribadito che l’impatto delle misure sulla sua attività commerciale può essere notevole anche se le sue vendite complessive di assi da stiro non ammontano a più del 10 % del suo fatturato globale. L’importatore ha sostenuto che eventuali perdite della quota di mercato di assi da stiro si tradurrebbe in una perdita ancora maggiore del mercato delle coperture prodotte dalla sua società. Ha spiegato che le assi da stiro e le loro coperture sono strettamente correlate anche se non vengono vendute assieme poiché la maggior parte dei dettaglianti preferisce acquistare tali prodotti dallo stesso fornitore. Per tale motivo un calo delle vendite di assi da stiro importate corredate delle coperture prodotte da questo importatore si tradurrebbe in un corrispondente calo delle vendite delle coperture di rimpiazzo fornite dalla sua società. Nel merito si accetta l’idea che l’impatto delle misure su certe vendite comunitarie di questo importatore potrebbe essere significativo. Tuttavia l’impatto sul suo fatturato globale rimarrà limitato poiché le assi da stiro e le coperture di rimpiazzo considerate assieme rappresentano circa 30 % del suo fatturato globale. L’impatto dipenderà inoltre dall’andamento delle esportazioni di questo importatore poiché le sue riesportazioni del prodotto in esame non sono trascurabili e tali vendite, in linea di principio, non dovrebbero risentire delle misure.
(61)
In relazione a ciò e con riferimento ai considerando da 152 a 156 del regolamento provvisorio e ai considerando da 52 a 54, si traggono le seguenti conclusioni definitive in merito all’impatto delle misure antidumping sulla situazione degli importatori non collegati di assi da stiro nella Comunità: i) gli importatori si troveranno probabilmente a sostenere un onere un po’ superiore a quello dei dettaglianti, ii) la situazione di certi importatori potrebbe risentirne in modo più significativo, tuttavia iii) mediamente l’impatto negativo di queste misure non sarebbe decisivo per le loro attività e non sarebbe sproporzionato se paragonato ai benefici che ci si attende per l’industria comunitaria.
5. Conclusioni in merito all’interesse della Comunità
(62)
L’ulteriore analisi di cui sopra quanto agli interessi dei consumatori e degli importatori non collegati nella Comunità non ha modificato le conclusioni provvisorie nel merito. Anche se in certi casi l’onere potrebbe essere scaricato appieno sui consumatori, l’eventuale impatto finanziario negativo su questi ultimi sarebbe trascurabile. È stato inoltre confermato che un’eventuale impatto negativo su certi importatori non sarebbe decisivo per la loro attività economica. Su tale base si ritiene che le conclusioni in merito all’interesse comunitario di cui ai considerando da 157 a 162 del regolamento provvisorio non siano modificate. In mancanza di altre osservazioni, esse sono quindi confermate in via definitiva.
G. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Livello necessario per eliminare il pregiudizio
(63)
I denuncianti hanno sostenuto che il livello necessario per eliminare il pregiudizio, quale definito in via provvisoria, non era sufficiente a eliminare il pregiudizio per l’industria comunitaria. In particolare si è sostenuto che: a) il margine di profitto al lordo delle imposte usato nel calcolo è inferiore al margine che potrebbe essere ragionevolmente raggiunto in condizioni normali di concorrenza; e b) il costo di produzione, calcolato dalla Commissione per stabilire il livello necessario per eliminare il pregiudizio, non rispecchia il costo reale di produzione dei diversi tipi di prodotto. Per quanto concerne il margine di profitto che ci si potrebbe ragionevolmente attendere in assenza di dumping nocivo, si rammenta che il margine del 7 % si basa sulla redditività dell’industria comunitaria a monte dell’influenza delle importazioni oggetto di dumping (cfr. considerando 44). Tale margine è quindi considerato ragionevole e l’industria comunitaria non ha fornito prove per confutarlo. Le sue osservazioni sono quindi respinte. Per quanto concerne il costo di produzione si noti che per il PI l’industria comunitaria non ha presentato particolari precisi e verificabili sul costo effettivo di produzione per tipo di prodotto. Per tale motivo il costo di produzione per tipo di prodotto può essere basato solo sui prezzi reali di ciascun produttore comunitario adeguati in base all’utile complessivo che ha effettivamente realizzato nel PI per il prodotto in esame. Considerato che il margine di profitto dell’industria comunitaria è stato riveduto come indicato nel considerando 44, il livello necessario per eliminare il pregiudizio è stato modificato di conseguenza.
(64)
Si rammenta che i prezzi all’importazione dei produttori esportatori cinesi che hanno collaborato sono stati modificati come illustrato nel considerando 42. Per tale motivo il livello necessario per eliminare il pregiudizio relativamente a tali esportatori è stato anch’esso modificato di conseguenza.
(65)
In mancanza di altre osservazioni relative al livello di eliminazione del pregiudizio, si confermano i considerando da 164 a 166 del regolamento provvisorio.
2. Forma e livello delle misure
(66)
Alla luce di quanto sopra esposto e ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, è opportuno imporre un dazio antidumping definitivo al livello dei margini di dumping accertati, dal momento che per tutti i produttori esportatori interessati il livello necessario per eliminare il pregiudizio è risultato più elevato dei margini di dumping.
(67)
Sulla base di quanto sopra le aliquote del dazio definitivo per la RPC e l’Ucraina sono le seguenti:
Paese
Società
Dazio antidumping
Repubblica popolare cinese
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares e Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Tutte le altre società
38,1 %
Ucraina
Tutte le società
9,9 %
(68)
In seguito alla comunicazione dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare l’istituzione di dazi antidumping definitivi, l’unico produttore esportatore dell’Ucraina e quattro produttori esportatori cinesi cui non era stato concesso il TEM (ad uno dei quali non era neanche stato riconosciuto il trattamento individuale) hanno proposto impegni sui prezzi a norma dell’articolo 8, paragrafo 1, del regolamento di base. Si noti tuttavia che il prodotto in esame è caratterizzato da un notevole numero di tipi di prodotto che spesso cambiano a seconda degli ordinativi dei clienti e che presentano tra di loro notevoli variazioni di prezzi. I produttori esportatori vendono inoltre agli stessi clienti, assieme al prodotto in esame, anche altri prodotti determinando quindi un rischio significativo di compensazione incrociata dei prezzi. La natura del prodotto e la sua complessa commercializzazione rendono virtualmente impossibile stabilire prezzi all’importazione minimi attendibili per ciascun tipo di prodotto suscettibili di essere debitamente monitorati dalla Commissione senza che si configuri un grave rischio di elusione. Sulla base di quanto sopra, si è concluso che tali impegni non sono praticabili e non possono quindi essere accettati. Le parti sono state informate di conseguenza e hanno avuto la possibilità di rendere note le proprie osservazioni. Le loro osservazioni però non hanno modificato le conclusioni di cui sopra.
(69)
Le aliquote del dazio antidumping indicate nel presente regolamento applicabili a titolo individuale ad alcune società sono state stabilite in base alle risultanze della presente inchiesta. Esse rispecchiano pertanto la situazione constatata durante l’inchiesta per le società in questione. Tali aliquote di dazio (contrariamente al dazio nazionale applicabile a «tutte le altre imprese») si applicano perciò solo alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati dalle società e quindi, dalle precise persone giuridiche esplicitamente indicate. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra società la cui ragione sociale e il cui indirizzo non sono espressamente menzionati nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota di dazio applicabile a «tutte le altre società».
(70)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (3) complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione degli eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul loro mercato interno e le vendite per l’esportazione collegati ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se del caso, si modificherà il regolamento aggiornando l’elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali del dazio.
3. Riscossione dei dazi provvisori
(71)
In considerazione dell’entità dei margini di dumping accertati e del livello di pregiudizio causato all’industria comunitaria, si ritiene necessario che gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio istituito dal regolamento provvisorio, cioè dal regolamento (CE) n. 1620/2006, siano definitivamente riscossi sino all’aliquota dei dazi definitivi istituiti dal presente regolamento. Qualora i dazi definitivi siano inferiori ai dazi provvisori, i dazi vanno ricalcolati e la parte degli importi depositati che supera l’aliquota del dazio definitivo è svincolata,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di assi da stiro con o senza supporto e dotate o meno di piano aspirante, riscaldante e/o soffiante, compresi il braccio per stirare le maniche e i componenti essenziali, vale a dire le gambe, il piano e il posaferro, originarie della Repubblica popolare cinese e dell’Ucraina, classificate nei codici NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ed ex 8516 90 00 (codici TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 e 8516900051).
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo applicabili al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, per i prodotti fabbricati dalle società elencate di seguito sono:
Paese
Costruttore
Aliquota del dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Repubblica popolare cinese
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5
A786
Tutte le altre società
38,1
A999
Ucraina
Tutte le società
9,9
-
3. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Gli importi depositati a titolo di dazi antidumping provvisori a norma del regolamento (CE) n. 1620/2006 relativo alle importazioni di assi da stiro con o senza supporto e dotate o meno di piano aspirante, riscaldante e/o soffiante, compresi il braccio per stirare le maniche e i componenti essenziali, vale a dire le gambe, il piano e il posaferro, originarie della Repubblica popolare cinese e dell’Ucraina, classificate nei codici NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ed ex 8516 90 00 (codici TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 e 8516900051), sono percepiti definitivamente. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio antidumping definitivo.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 23 aprile 2007.