Nařízení Komise (EHS) č. 1538/91
ze dne 5. června 1991,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1906/90 o některých obchodních normách pro drůbeží maso
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1906/90 ze dne 26. června 1990 o některých obchodních normách pro drůbeží maso [1], a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
vzhledem k tomu, že nařízení (EHS) č. 1906/90 závazně stanovilo některé obchodní normy pro drůbež, pro jejichž provádění je nezbytné přijmout předpis, který by stanovil výčet jatečně upravených těl drůbeže, jejich částí a drobů, na které se zmíněné nařízení vztahuje, jakož i rozdělení drůbeže podle stavby těla, vzhledu a hmotnosti, různé druhy obchodní úpravy, označení názvem, pod kterým mají být předmětné produkty prodávány, nepovinné uvádění údajů o metodě chlazení a způsobu chovu, podmínky pro skladování a přepravu některých druhů drůbežího masa a kontrolu dodržování uvedeného předpisu, aby bylo zajištěno jeho jednotné provádění v rámci Společenství;
vzhledem k tomu, že by drůbež měla být uváděna na trh v různých třídách podle stavby těla a vzhledu, a je proto nezbytné definovat živočišný druh, věk a obchodní úpravu u jatečně upravených těl a anatomickou stavbu a obsah u děleného drůbežího masa; že v případě produktu známého pod názvem "foie gras" je nezbytné stanovit obzvláště podrobné minimální obchodní normy s ohledem na vysoké náklady u tohoto produktu a s tím související riziko podvodných praktik;
vzhledem k tomu, že není nutné, aby se tyto normy vztahovaly na některé produkty a druhy obchodní úpravy lokálního nebo jinak omezeného významu; že nicméně názvy, pod kterými se tyto produkty prodávají, by neměly uvádět spotřebitele v omyl v tom smyslu, že by je považovali za produkty, které musí odpovídat zmíněným normám; že toto nařízení by se mělo vztahovat rovněž na dodatečné popisné výrazy doplňující názvy těchto produktů;
vzhledem k tomu, že teplota produktů při skladování a manipulaci má klíčový význam pro udržení vysoké úrovně jakosti; že je proto nezbytné stanovit minimální teplotu pro skladování mražených produktů z drůbežího masa;
vzhledem k tomu, že ustanovení tohoto nařízení a zejména ustanovení o jeho kontrole a provádění musí být v rámci Společenství používána jednotně; že prováděcí pravidla přijatá za tímto účelem musí být rovněž jednotná; že je tudíž nezbytné stanovit společný postup pro odběr vzorků a přípustné odchylky;
vzhledem k tomu, že spotřebitelé musí dostávat dostatečné, jednoznačné a objektivní informace o uvedených produktech nabízených k prodeji a že musí být zajištěn volný pohyb těchto produktů v rámci Společenství, a je proto nezbytné, aby obchodní normy pro drůbeží maso v co nejvyšší možné míře vycházely ze směrnice Rady 76/211/EHS ze dne 20. ledna 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zhotovení některých výrobků v hotovém balení podle hmotnosti nebo objemu [2], ve znění směrnice 78/891/EHS [3];
vzhledem k tomu, že k údajům nepovinně vyznačovaným na štítku patří údaje o způsobu chlazení a zejména o příslušném způsobu chovu; že v zájmu ochrany spotřebitelů musí používání údajů o způsobu chovu splňovat jasně stanovené požadavky týkající se podmínek chovu, jakož i množstevních limitů pro uvádění některých údajů, jako je věk při porážce, délka výkrmu nebo obsah některých přísad v krmivu;
vzhledem k tomu, že by Komise měla neustále kontrolovat, zda všechny vnitrostátní předpisy přijaté k provádění tohoto nařízení jsou slučitelné s právem Společenství a s příslušnými obchodními normami; že by rovněž měla být přijata ustanovení o registraci a pravidelných kontrolách podniků oprávněných používat výrazy označující příslušný způsob chovu; že tyto podniky jsou z uvedeného důvodu povinny vést pravidelné a podrobné záznamy;
vzhledem k tomu, že uvedené kontroly mají odborný charakter a jejich prováděním mohou tudíž příslušné orgány jednotlivých členských států pověřit patřičně kvalifikované nezávislé subjekty s řádným oprávněním při zachování nutného dozoru a obezřetnosti;
vzhledem k tomu, že hospodářské subjekty ve třetích zemích mohou chtít vyznačovat nepovinné údaje o metodě chlazení a způsobu chovu; že by jim to mělo být umožněno přijetím odpovídajícího předpisu, avšak za předpokladu, že jim příslušný orgán dané třetí země vydá oprávnění a že tento orgán je na seznamu vypracovaném Komisí;
vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1906/90 jsou definovány takto:
1. Jatečně upravená těla drůbeže
a) KUR DOMÁCÍ (Gallus domesticus)
- kuře, brojler: jedinec s ohebným, nezkostnatělým hřbetem hrudní kosti,
- kohout, slepice (vhodné pro vývar) : jedinec s tuhým, zkostnatělým hřbetem hrudní kosti,
- kapoun: mladý kohout chirurgicky vykastrovaný před dosažením pohlavní dospělosti,
- kuřátko: kuře s hmotností jatečně upraveného těla nižší než 750 g (bez drobů, hlavy a běháků);
b) KRŮTY (Meleagris gallopavo dom.)
- mladá krůta: jedinec s ohebným, nezkostnatělým hřbetem hrudní kosti,
- krůta: jedinec s tuhým, zkostnatělým hřbetem hrudní kosti;
c) KACHNY (Anas platyrhynchos dom., cairina muschata)
- (mladá) kachna nebo kachňátko, (mladá) kachna pižmová: jedinec s ohebným, nezkostnatělým hřbetem hrudní kosti,
- kachna, kachna pižmová: jedinec s tuhým, zkostnatělým hřbetem hrudní kosti;
d) HUSY (Anser anser dom.)
- mladá husa nebo house: jedinec s ohebným, nezkostnatělým hřbetem hrudní kosti. Vrstva podkožního tuku, která pokrývá celé tělo, musí být středně tenká až tenká; tuk může vykazovat odchylky v barvě podle způsobu výživy,
- husa: jedinec s tuhým, zkostnatělým hřbetem hrudní kosti, jatečně upravené tělo pokrývá středně silná až silná vrstva tuku;
e) PERLIČKY (Numida meleagris domesticus)
- mladá perlička: jedinec s ohebným, nezkostnatělým hřbetem hrudní kosti,
- perlička: jedinec s tuhým, zkostnatělým hřbetem hrudní kosti.
Pro účely tohoto nařízení se varianty názvů drůbeže týkající se jedinců opačného pohlaví považují za rovnocenné.
2. Dělené drůbeží maso
a) půlka: půlka trupu získaná podélným řezem v rovině hrudní kosti a páteře;
b) čtvrtka: přední a zadní čtvrtka vzniká příčným řezem půlky;
c) neoddělené zadní čtvrtky: obě zadní čtvrtky vcelku, spojené částí hřbetu s biskupem nebo bez něj;
d) prsa: prsní kost a žebra nebo jejich část, nacházející se po obou stranách této kosti, včetně okolní svaloviny. Prsa mohou být celá nebo půlená;
e) stehno: pánevní končetina zahrnující kosti stehenní, holenní a lýtkové, obalené svalovinou. Řezy provedeny v kloubech;
f) stehno kuřete spojené s částí hřbetu, jejíž hmotnost může dosáhnout nejvýše 25 % hmotnosti celého dílu;
g) horní stehno: stehenní kost, obalená svalovinou. Řezy provedeny v kloubech;
h) spodní stehno: holenní a lýtková kost, obalené svalovinou. Řezy provedeny v kloubech;
i) křídlo: kosti pažní, vřetenní a loketní, obalené svalovinou. U křídel krůt mohou být pažní kosti včetně svaloviny nebo vřetenní a loketní kosti včetně svaloviny uváděny do oběhu odděleně. Hřebeny včetně zápěstních kůstek mohou nebo nemusí být odděleny. Řezy provedeny v kloubech;
j) neoddělená křídla: obě křídla v jednom kuse, spojená částí hřbetu, která může dosáhnout podílu nejvýše 45 % hmotnosti celého dílu;
k) prsní řízek: celá nebo půlená vykostěná prsní část, tj. bez hrudní kosti a žeber. Prsní řízek krůty může být pouze z vnitřního hrudního svalu;
l) filety z prsou s klíční kostí: prsní filety bez kůže, pouze s klíční kostí a chrupavčitým hřbetem hrudní kosti; hmotnost klíční kosti a chrupavky může dosáhnout nejvýše 3 % z celkové hmotnosti tohoto dílu.
Do 31. prosince 1991 mohou být v případě produktů uvedených v písm. e), g) a h) oba řezy vedeny v blízkosti kloubů.
Produkty uvedené v písm. d) až k) mohou být v úpravě s kůží nebo bez ní. Skutečnost, že produkty uvedené v písm. d) až j) nemají kůži nebo že produkty uvedené v písm. k) kůži mají, musí být uvedena na označení ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. a) směrnice Rady 79/112/EHS [4].
3. Foie gras
Játra hus nebo kachen druhu cairina muschata nebo c.m. x Anas platyrynchos, které byly krmeny tak, aby vznikla tuková buněčná hypertrofie jater.
Drůbež, z které se tato játra vyjímají, musí být zcela vykrvená. Játra musí být rovnoměrně zbarvená.
Játra musí mít tuto hmotnost:
- kachní játra musí mít čistou hmotnost minimálně 250 g,
- husí játra musí mít čistou hmotnost minimálně 400 g
Článek 2
1. Jatečně upravená těla drůbeže musí být uváděna trh v souladu s tímto nařízením, a proto jsou nabízena k prodeji v těchto úpravách:
- částečně vykuchaná (bez střev, svázaná),
- vykuchaná, s droby,
- vykuchaná, bez drobů.
2. Částečně vykuchaná jatečně upravená těla jsou těla, z nichž nebylo vyjmuto srdce, játra, plíce, svalnatý žaludek, vole ani ledviny.
3. Pokud není odstraněna hlava, může při obchodní úpravě zůstat v jatečně upravených tělech průdušnice a jícen.
4. Mezi droby se řadí pouze tyto orgány:
Srdce, krk, svalnatý žaludek a játra, jakož i ostatní části považované za jedlé na trhu, na kterém je příslušný produkt určen ke konečné spotřebě. Játra musí být bez žlučníku. Ze žaludku musí být odstraněna rohovitá membrána a obsah žaludku musí být vyprázdněn. Srdce může být s osrdečníkem nebo bez něj. Pokud krk zůstane součástí jatečně upraveného těla, není řazen mezi droby.
Pokud se jatečně upravená těla běžně prodávají bez některého z těchto čtyř orgánů, je nezbytné tuto skutečnost uvést na obalu.
Článek 3
1. Názvy, pod kterými se prodávají produkty podle tohoto nařízení, ve smyslu čl. 3 odst. 1 bod 1) směrnice 79/112/EHS, jsou názvy uvedené v článku 1 a odpovídající výrazy v ostatních jazycích Společenství uvedené v příloze I a doplněné
- v případě celých jatečně upravených těl, odkazem na příslušnou obchodní úpravu podle čl. 2 odst. 1,
- v případě děleného drůbežího masa, odkazem na příslušný živočišný druh.
2. Názvy definované v článku 1 odst. 1 a 2 mohou být doplněny jinými výrazy za předpokladu, že neuvedou spotřebitele v omyl a zejména neumožní, aby byly zaměněny s jinými produkty uvedenými v článku 1 odst. 1 a 2 nebo s údaji vyznačovanými podle článku 10.
Článek 4
Produkty jiné než produkty definované v článku 1 mohou být uváděny na trh v rámci Společenství pouze pod názvy, které neuvádějí spotřebitele v omyl tím, že by je považoval za produkty podle článku 1 nebo za údaje uváděné podle článku 10.
Článek 5
Na zmrazené drůbeží maso podle čl. 2 odst. 6 nařízení (EHS) č. 1906/90 se vztahují tato ustanovení:
Teplota zmrazeného drůbežího masa podle tohoto nařízení musí být stálá a ve všech bodech produktu musí být udržována na - 12 oC nebo méně, s možností krátkodobého výkyvu směrem nahoru nejvýše o 3 oC. K těmto přípustným odchylkám v teplotě produktu může docházet v podmínkách dobré úrovně skladování a distribuce v rámci lokální distribuční sítě a v maloobchodních prodejních boxech.
Článek 6
7. Jatečně upravená těla drůbeže a dělené drůbeží maso podle tohoto nařízení musí splňovat následující minimální požadavky, aby mohly být zařazeny do třídy jakosti A nebo B:
- neporušená, berouce v úvahu obchodní úpravu,
- čistá, bez cizích látek, znečištění nebo krve,
- bez cizího zápachu,
- bez viditelných skvrn krve, s výjimkou skvrn malých a nenápadných,
- bez vyčnívajících zlomených kostí,
- bez viditelných pohmožděnin.
Čerstvá drůbež nesmí vykazovat žádné stopy po předchozím mražení.
8. Pro zařazení jatečně upravených těl drůbeže a děleného drůbežího masa do třídy jakosti A musí být kromě toho splněny tyto požadavky:
- drůbež musí mít dobrou stavbu těla a musí být plně zmasilá. Prsa musí být dobře vyvinutá, široká, zaoblená a zmasilá, stehna musí být rovněž zmasilá. U kuřat, mladých kachen nebo káčátek a krůt musí být na prsou, hřbetu a horních stehnech tenká rovnoměrná vrstva podkožního tuku. U kohoutů, slepic, kachen a mladých hus je dovolena silnější vrstva tuku. U hus musí středně silná až silná vrstva tuku pokrývat celé tělo,
- na prsou, stehnech, biskupu, stehenních kloubech a špičkách křídel může být několik malých pírek, špiček brk a chloupků (filopeří). U drůbeže určené k přípravě vývaru, kachen, krůt a hus se mohou zbytky opeření vyskytovat i na jiných částech,
- slabé poškození, pohmožděniny a změna barvy jsou přípustné, pokud jsou v malém rozsahu a málo viditelné, a nenacházejí se na prsou nebo stehnech. Konce křídel mohou být odstraněnya. Přípustné je rovněž mírné zabarvení konců křídel a blan,
zmrazená nebo hluboce zmrazená drůbež nesmí vykazovat žádné stopy po spálení mrazem [5] mimo těch, jež jsou nahodilé, malé a nenápadné, a nejsou na prsou a stehnech.
Článek 7
1. Rozhodnutí, která se přijímají v případě nedodržení článků 1 a 6, se musí vztahovat pouze na celou šarži, která byla zkontrolována podle tohoto článku.
2. Šarži tvoří drůbeží maso stejného druhu, stejné třídy jakosti a stejné výrobní série nebo ze stejných jatek či bourárny, nacházející se na témže místě, kde má být provedena kontrola.
3. Vzorek sestávající z následujícího počtu jednotlivých produktů vymezených v článku 1 je náhodně odebrán z každé šarže, která má být zkontrolována na jatkách, v bourárnách, velkoobchodních a maloobchodních skladech nebo při celním odbavení v případě dovozu ze třetích zemí:
Velikost šarže | Velikost vzorku | Přípustný počet nevyhovujících jednotek |
100 až 500 | 30 | 5 |
501 až 3200 | 50 | 7 |
3200 | 80 | 10 |
4. Při kontrole šarže drůbežího masa třídy jakosti A se přípustný počet nevyhovujících jednotek podle článku 3 vztahuje na tyto případy:
a) řezy nejsou provedeny v kloubech u stehen, horních stehen, dolních stehen a křídel;
b) přítomnost nejvýše 2 % hmotnostních chrupavky (ohebný hřeben hrudní kosti) u prsního řízku;
c) drobné a málo viditelné poškození, zhmožděniny, změna barvy a stopy po spálení mrazem na prsou a stehnech.
5. Při kontrole šarže drůbežího masa třídy jakosti B se přípustný počet nevyhovujících jednotek týkajících se produktů podle odstavce 4 písmen a) a b) zdvojnásobí.
6. Pokud ze závěrů kontroly vyplyne, že určitá šarže nesplňuje stanovené požadavky, kontrolní orgán zakáže její uvedení na trh nebo dovoz, jestliže šarže pochází ze třetí země, a to do té doby, než bude řádně doloženo, že daná šarže již ustanovení článku 1 a 6 splňuje.
Článek 8
1. Zmrazené nebo hluboce zmrazené drůbeží maso, v hotovém balení ve smyslu článku 2 směrnice 76/211/EHS, může být rozděleno do hmotnostních kategorií podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EHS) č. 1906/90.
Hotová balení mohou být:
- hotová balení obsahující jedno jatečně upravené tělo, nebo
- hotová balení obsahující jeden nebo více dílů děleného drůbežího masa téhož typu a téhož živočišného druhu,
dle definice v článku 1.
2. Na všech hotových baleních musí být podle odstavců 3 a 4 uvedena hmotnost produktu, kterou mají obsahovat a která se označuje jako "nominální hmotnost".
3. Hotová balení zmrazeného nebo hluboce zmrazeného drůbežího masa mohou být rozdělena do kategorií nominální hmotnosti takto:
- jatečně upravená těla do 1100 g: hmotnostní kategorie po 50 g (1100, 1050, 1000 atd.),
- jatečně upravená těla od 1100 g: hmotnostní kategorie po 100 g (1100, 1200, 1300 atd),
- dělené drůbeží maso: 250 g, 500 g, 750 g, 1000 g, 1500 g, 2000 g, 2500 g, 3000 g, 5000 g.
4. Hotová balení uvedená v odstavci 1 musí být zhotovena tak, aby splňovala tyto požadavky:
- skutečný obsah nesmí být v průměru nižší než nominální hmotnost,
- podíl hotových balení se zápornou odchylkou větší, než jsou přípustné záporné odchylky stanovené v odstavcích 9 a 10, musí být dostatečně malý, aby šarže hotových balení splňovaly požadavky kontrol podle odstavce 11,
- žádné hotové balení se zápornou odchylkou dvojnásobně vyšší, než je odpovídající přípustná záporná odchylka uvedená v odstavcích 9 a 10, nesmí být uvedeno na trh.
Na toto nařízení se vztahují definice nominální hmotnosti, skutečného obsahu a záporné odchylky stanovené v příloze I směrnice 76/211/EHS.
5. Pokud jde o odpovědnost balíren nebo dovozců zmrazeného nebo hluboce zmrazeného drůbežího masa, jakož i kontroly prováděné příslušnými orgány, použijí se přiměřeně body 4, 5 a 6 přílohy I směrnice 76/211/EHS.
6. Kontrola hotových balení je prováděna formou odběru vzorků a skládá se ze dvou částí:
- z kontroly skutečného obsahu každého hotového balení ve vzorku,
- z kontroly průměrného skutečného obsahu hotových balení ve vzorku.
Šarže hotových balení se považuje za přijatelnou, pokud výsledky obou zmíněných kontrol odpovídají kritériím pro schválení vymezeným v odstavcích 11 a 12.
7. Šarži tvoří všechna hotová balení stejné nominální hmotnosti, stejného typu a stejné výrobní série, zabalené na stejném místě, kde má být šarže zkontrolována.
Velikost šarže je stanovena takto:
- pokud jsou hotová balení kontrolována na konci balicí linky, jejich počet v každé šarži se musí rovnat maximálnímu hodinovému výkonu balicí linky, aniž by velikost šarže byla nějakým způsobem omezena;
- v ostatních případech je velikost šarže nejvýše 10000.
8. Z každé šarže určené ke kontrole je namátkově odebrán vzorek sestávající z tohoto počtu hotových balení:
Velikost šarže | Velikost vzorku |
100 až 500 | 30 |
501 až 3200 | 50 |
nad 3201 | 80 |
Pokud je u šarží obsahujících méně než 100 hotových balení provedena nedestruktivní zkouška ve smyslu přílohy II směrnice 76/211/EHS, musí být její výsledky stoprocentní.
9. U hotových balení jednotlivých jatečně upravených těl drůbeže se připouštějí tyto záporné odchylky:
Nominální hmotnost | Přípustná záporná odchylka (v gramech) |
do 1100 | 25 |
1100 a více | 50 |
10. U hotových balení děleného drůbežího masa se připouštějí tyto záporné odchylky:
Nominální hmotnost (v gramech) | Přípustná záporná odchylka |
(v gramech) | (v %) |
250 | 9 | |
500 | 15 | |
750 | 15 | |
1000 | | 1,5 |
1500 | | 1,5 |
2000 | | 1,5 |
2500 | | 1,5 |
3000 | | 1,5 |
5000 | | 1,5 |
11. Při kontrole skutečného obsahu každého hotového balení ve vzorku se přípustný minimální obsah vypočítá tak, že se od nominální hmotnosti hotového balení odečte záporná odchylka přípustná pro danou hmotnost.
Hotová balení ve vzorku, jejichž skutečný obsah je nižší než přípustný minimální obsah, musí být považována za vadná.
Kontrolovaná šarže hotových balení se považuje za přijatelnou, pokud počet zjištěných nevyhovujících jednotek ve vzorku je stejný jako počet stanovený v kritériích pro schválení nebo menší než tento počet, a naopak je zamítnuta, pokud počet nevyhovujících jednotek je stejný jako počet stanovený v kritériích pro zamítnutí nebo vyšší než tento počet:
Počet jednotek ve vzorku | Počet vadných jednotek |
Kritéria pro schválení | Kritéria pro zamítnutí |
30 | 2 | 3 |
50 | 3 | 4 |
80 | 5 | 6 |
12. Při kontrole průměrného skutečného obsahu se šarže hotových balení považuje za přijatelnou, pokud je průměrný skutečný obsah hotových balení ve vzorku větší než obsah stanovený v kritériích pro schválení, která mají tyto hodnoty:
Velikost vzorku | Kritéria pro schválení u průměrného skutečného obsahu |
30 | x ≥ Qn − 0,503s |
50 | x ≥ Qn − 0,379s |
80 | x ≥ Qn − 0,295s |
x = průměrný skutečný obsah hotových balení,
Qn = nominální hmotnost hotových balení,
s = směrodatná odchylka skutečného obsahu hotových balení v šarži.
Směrodatná odchylka je stanovena postupem podle bodu 2.3.2.2 přílohy II směrnice 76/211/EHS.
13. Použije se čl. 4 odst. 4 směrnice 76/211/EHS.
Článek 9
Údaje o jedné z níže uvedených metod chlazení a odpovídající výrazy v ostatních jazycích Společenství uvedené v příloze II mohou být uvedeny na označení ve smyslu článku 1 odst. 3 písm. a) směrnice 79/112/EHS
-chlazení vzduchem: | chlazení jatečně upravených těl drůbeže vychlazeným vzduchem, |
-chlazení vzduchem s postřikem: | chlazení jatečně upravených těl drůbeže vychlazeným vzduchem obsahujícím vodní mlhu nebo s vodním postřikem, |
-chlazení ve vodní lázni ponořením: | chlazení jatečně upravených těl drůbeže v nádržích s vodou nebo s vodou a ledem, s použitím protiproudové metody stanovené v příloze I kapitole V bodech 28 a) a b) směrnice Rady 71/118/EHS [6] |
Článek 10
1. K označení způsobu chovu, s výjimkou organického nebo biologického chovu, mohou být uvedeny na označení pouze níže uvedené výrazy a odpovídající výrazy v ostatních jazycích Společenství uvedené v příloze III, a to ve smyslu článku 1 odst. 3 písm a) směrnice 79/112/EHS, pokud jsou splněny příslušné podmínky stanovené v příloze IV:
a) "Krmena (čím) … % (čeho) .…";
b) "Extenzivní způsob - chov v drůbežárně";
c) "Volný výběh";
d) "Tradiční volný výběh";
e) "Volný výběh - plná svoboda".
Tyto výrazy mohou být doplněny údaji o charakteristice příslušného způsobu chovu.
2. Údaj o věku při porážce nebo o délce výkrmu lze uvést pouze tehdy, je-li vyjádřen jedním z výrazů uvedených v odstavci 1 a pouze v případě, že tento věk není nižší než věková hranice stanovená v příloze IV písm. b), c) nebo d). Toto ustanovení se však nevztahuje na kuřátka.
3. Tato ustanovení se použijí, aniž by byly dotčeny vnitrostátní technické normy, které stanoví náročnější požadavky než jsou minimální požadavky uvedené v příloze IV a které se vztahují pouze na producenty příslušného členského státu, a to za předpokladu, že jsou slučitelné s právem Společenství a se společnými obchodními normami pro drůbeží maso.
4. O vnitrostátních normách uvedených v odstavci 3 musí být informována Komise.
5. Členské státy jsou povinny kdykoliv na žádost Komise poskytnout veškeré informace nezbytné pro posouzení slučitelnosti norem podle tohoto článku s právem Společenství a se společnými obchodními normami pro drůbeží maso.
Článek 11
1. Jatka oprávněná používat výrazy podle článku 10 podléhají zvláštní registraci. Musí vést samostatné záznamy o jednotlivých způsobech chovu, v kterých je uvedeno:
- jméno a adresa producentů dané drůbeže, kteří jsou zaregistrováni po kontrole provedené příslušným orgánem členského státu,
- počet kusů drůbeže chovaných každým producentem v jednom výrobním cyklu, pokud o tuto informaci uvedený orgán požádá.
2. U zmíněných producentů probíhá pravidelná kontrola. Musí vést aktuální záznamy o počtu kusů drůbeže podle jednotlivých způsobů chovu, jakož i o počtu prodaných kusů a jménu odběratelů.
3. Pravidelná kontrola týkající se provádění článků 10 a 11 se vykonává:
- na farmě: minimálně jednou během výrobního cyklu,
- v míchárně krmiv: minimálně jednou u každé krmné směsi a vždy minimálně jednou za rok,
- na jatkách: minimálně čtyřikrát za rok,
- v líhni: minimálně jednou za rok u způsobů chovu uvedených v čl. 10 odst. 1 písmenu d) a e).
4. Každý členský stát poskytne nejpozději do 1. července 1991 ostatním členským státům a Komisi seznam schválených jatek zaregistrovaných podle odstavce 1; v seznamu uvede jméno a adresu, jakož i číslo přidělené každým z nich. O všech změnách tohoto seznamu musí být na počátku každého čtvrtletí kalendářního roku informovány ostatní členské státy i Komise.
Článek 12
V případě kontroly vyznačování způsobu chovu podle čl. 5 odst. 6 druhý pododstavec nařízení (EHS) č. 1906/90 musí subjekty pověřené členskými státy splňovat požadavky stanovené v evropské normě č. EN/45011 a současně je musí schválit a kontrolovat příslušné orgány jednotlivých členských států.
Článek 13
Drůbeží maso dovážené ze třetích zemí může být označeno jedním nebo více nepovinnými údaji uvedenými v článku 9 nebo 10, pokud je přiloženo osvědčení vystavené příslušným orgánem země původu jako doklad, že dotčené produkty splňují požadavky příslušných ustanovení tohoto nařízení.
Na žádost třetí země vypracuje Komise seznam těchto orgánů.
Článek 14
Názvy produktů a jiné výrazy, které upravuje toto nařízení, musí být uvedeny minimálně v jazyce nebo jazycích členského státu, v němž se uskutečňuje maloobchodní prodej nebo v němž je produkt jinak využíván.
Článek 15
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. června 1991. Použije se ode dne 1. července 1991. Až do 31. prosince 1991 však mohou hospodářské subjekty balit produkty upravené tímto nařízením do obalového materiálu s označením stanoveným v předpisech Společenství nebo vnitrostátních předpisech použitelných před vstupem tohoto nařízení v platnost. Uvedené produkty mohou být uváděny na trh až do 31. prosince 1992.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. června 1991.
REGOLAMENTO (CEE) N. 1538/91 DELLA COMMISSIONE del 5 giugno 1991 recante disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 1906/90 che stabilisce talune norme di commercializzazione per le carni di pollame
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità economica europea,
visto il regolamento (CEE) n. 1906/90 del Consiglio, del 26 giugno 1990, che stabilisce talune norme di commercializzazione per le carni di pollame (1), in particolare l'articolo 9,
considerando che le norme di commercializzazione per il pollame stabilite dal regolamento (CEE) n. 1906/90 esigono l'adozione di disposizioni di applicazione riguardanti, in particolare, l'elenco dei tipi di carcasse, parti e frattaglie di pollame cui si applica tale regolamento, la classificazione in base alla conformazione, all'aspetto e al peso, i tipi di presentazione, la denominazione di vendita dei prodotti in questione, l'indicazione facoltativa dei metodi di refrigerazione e della forma di allevamento praticato, le condizioni di magazzinaggio e trasporto relative ad alcuni tipi di carni di pollame e l'accertamento del rispetto di tali disposizioni inteso a garantirne un'applicazione uniforme in tutta la Comunità;
considerando che la commercializzazione del pollame in classi distinte a seconda della conformazione e dell'aspetto esige l'adozione di definizioni relative alle specie, all'età e alla presentazione delle carcasse, ovvero alla conformazione anatomica e al contenuto dei tagli di pollame; che per quanto riguarda il prodotto noto come « foie gras » (fegato grasso), l'elevato valore ed il conseguente rischio di pratiche fraudolente esigono la definizione di precisi requisiti minimi per la commercializzazione;
considerando che non è necessario ricomprendere nel campo di applicazione delle norme di cui sopra taluni prodotti e presentazioni che rivestono importanza locale o comunque limitata; che nondimeno le denominazioni di vendita di tali prodotti non devono indurre in un errore essenziale il consumatore, dando adito a confusione tra i prodotti in questione ed altri prodotti cui si applicano invece le disposizioni del presente regolamento; che, analogamente, il principio qui esposto vale anche per le diciture supplementari utilizzate a corredo delle denominazioni dei prodotti in parola;
considerando che la temperatura di magazzinaggio e di manipolazione rappresenta un elemento fondamentale per la salvaguardia di elevati standard qualitativi; che è pertanto opportuno stabilire la temperatura limite alla quale devono essere conservati i prodotti congelati a base di carni di pollame;
considerando che le norme fissate dal presente regolamento ed in particolare quelle riguardanti la vigilanza e il rispetto della normativa devono venir applicate in modo uniforme in tutta la Comunità; che le disposizioni di applicazione adottate a tal fine devono anch'esse risultare uniformi; che è pertanto necessario stabilire una disciplina comune per il campionamento e le tolleranze;
considerando che, sia per fornire al consumatore informazioni sufficienti, inequivoche ed obiettive sui prodotti posti in vendita, sia per garantire la libera circolazione degli stessi nella Comunità, è necessario che le norme di commercializzazione delle carni di pollame siano rispondenti - per quanto possibile - alle disposizioni della direttiva 76/211/CEE del Consiglio, del 20 gennaio 1976, per il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al precondizionamento in massa o in volume di alcuni prodotti in imballaggi preconfezionati (2), modificata dalla direttiva 78/891/CEE (3);
considerando che tra le indicazioni che possono venir facoltativamente utilizzate nell'etichettatura figurano quelle relative al metodo di refrigerazione e a particolari forme di allevamento; che, ai fini della tutela del consumatore, l'indicazione della forma di allevamento dev'essere subordinata al rispetto di criteri ben definiti riguardanti sia le condizioni relative al governo degli animali, sia i limiti quantitativi cui fare riferimento nel citare aspetti quali l'età alla macellazione, la durata del periodo d'ingrasso o il tenore di determinati ingredienti dei mangimi;
considerando che è opportuno che la Commissione vigili costantemente sulla compatibilità tra i provvedimenti nazionali adottati ai sensi delle presenti disposizioni e la legislazione comunitaria, comprese le norme di commercializzazione; che devono essere stabilite disposizioni specifiche in materia di registrazione ed ispezione periodica delle aziende autorizzate ad utilizzare termini che fanno riferimento a particolari forme di allevamento; che, a tal fine, le aziende interessate devono essere obbligate a tenere registri particolareggiati e regolarmente aggiornati;
considerando che, a seguito della loro natura specialistica, le ispezioni di cui trattasi possono essere demandate, condizionatamente a congrue forme di sorveglianza e salvaguardia, ad enti esterni adeguatamente qualificati e debitamente qualificati;
considerando che operatori di paesi terzi possono essere interessati ad utilizzare indicazioni facoltative concernenti i metodi di refrigerazione e le forme di allevamento; che è d'uopo concedere loro tale facoltà, a condizione che le competenti autorità del paese terzo interessato abbiano rilasciato un apposito certificato e sempre che il paese di cui trattasi figuri in un elenco compilato dalla Commissione;
considerando che le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per il pollame e le uova,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1
I prodotti di cui all'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 1906/90 sono definiti nel modo di seguito indicato.
1. Carcasse di pollame
a) POLLO DOMESTICO (Gallus domesticus)
- Polli, Broiler: animali nei quali la punta dello sterno è flessibile (non ossificata).
- Gallo, gallina, pollame da brodo: animali nei quali la punta dello sterno è rigida (ossificata).
- Cappone: animale di sesso maschile, castrato chirurgicamente prima che abbia raggiunto la maturità sessuale.
- Galletto: pollo di peso carcassa inferiore a 750 g (considerato senza frattaglie, testa e zampe).
b) TACCHINO (Meleagris gallopavo dom.)
- (Giovane) tacchino: animale nel quale la punta dello sterno è flessibilie (non ossificata).
- Tacchino: animale nel quale la punta dello sterno è rigida (ossificata).
c) ANATRA (Anas platyrhynchos dom., Cairina muschata)
- (Giovane) anatra, (giovane) anatra muta: animale nel quale la punta dello sterno è flessibile (non ossificata).
- Anatra, anatra muta: animale nel quale la punta dello sterno è rigida (ossificata).
d) OCA (Anser anser dom.)
- (Giovane) oca: animale nel quale la punta dello sterno è flessibile (non ossificata). Lo strato di grasso che ricopre tutta la carcassa è sottile o comunque modesto; il grasso della giovane oca può presentare un colore indicativo di una dieta particolare.
- Oca: animale nel quale la punta dello sterno è rigida (ossificata); uno strato di grasso da esiguo a spesso ricopre tutta la carcassa.
c) FARAONA (Numida meleagris dom.)
- (Giovane) faraona: animale nel quale la punta dello sterno è flessibile (non ossificata).
- Faraona: animale nel quale la punta dello sterno è rigida (ossificata).
Ai fini del presente regolamento, le varianti dei termini di cui sopra relative al sesso dell'animale sono da ritenersi equivalenti ai termini stessi.
2. Tagli del pollame
a) Metà: metà carcassa, ottenuta praticando un sezionamento longitudinale lungo un piano che attraversa lo sterno e la colonna vertebrale.
b) Quarto: una metà sezionata trasversalmente, in modo da ottenere il quarto della coscia e il quarto del petto.
c) Cosciotto: i due quarti posteriori uniti da una parte del dorso, con o senza il codrione.
d) Petto con osso: lo sterno e le costole, o parte delle stesse, che da esso si dipartono da entrambi i lati, unitamente alla muscolatura che li ricopre. Il petto con osso può essere presentato intero o sezionato a metà.
e) Coscia: femore, tibia e fibula unitamente alla muscolatura che li ricopre. Le due sezionature vanno effettuate in corrispondenza delle articolazioni.
f) Coscetta: coscia di pollo con unita parte del dorso, la quale non deve incidere per più del 25 % sul peso complessivo del taglio.
g) Sovracoscia: il femore unitamente alla muscolatura che lo ricopre. Le due sezionature vanno effettuate in corrisondenza delle articolazioni.
h) Fuso: la tibia e la fibula unitamente alla muscolatura che le ricopre. Le due sezionature vanno effettuate in corrispondenza delle articolazioni.
i) Ala: l'omero, il radio e l'ulna unitamente alla muscolatura che li ricopre. Nel caso delle ali di tacchino, omero e radio/ulna unitamente alla muscolatura che li ricopre possono essere presentati separatamente. La punta, comprese le ossa carpali, può anche essere assente. Le sezionature vanno effettuate in corrispondenza delle articolazioni.
j) Ali non separate: le due ali unite da una parte del dorso; quest'ultima non deve incidere per più del 45 % sul peso complessivo del taglio.
k) Filetto/fesa (tacchino): il petto intero o il mezzo petto disossati, vale a dire mondati dello sterno e delle costole. La fesa di tacchino può essere costituita dal solo muscolo pettorale profondo.
l) Petto (con forcella), fesa (con forcella): il filetto o la fesa (senza pelle), con la clavicola e la punta cartilaginea dello sterno; il peso della clavicola e della cartilagine non deve incidere per più del 3 % sul peso complessivo del taglio.
Fino al 31 dicembre 1991, nei prodotti di cui alle lettere e), g) e h) i due tagli possono essere fatti vicino alle articolazioni.
I prodotti di cui alle lettere da d) a k) possono essere presentati con o senza la pelle. L'assenza della pelle nei prodotti di cui alle lettere da d) a j) o la presenza della pelle nei prodotti di cui alla lettera k) vanno indicate nell'etichettatura, intesa ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 3, lettera a) della direttiva 79/112/CEE del Consiglio (4).
3. « Foie gras »
I fegati di oche o di anatre delle specie Chairina moschata o C.M. x Anas Platyrhynchos, alimentate in modo da deteminare ipertrofia delle cellule epatiche.
I fegati vengono asportati previo completo dissanguamento degli animali dai quali sono prelevati, e presentano colorazione uniforme.
Le caratteristiche ponderali dei fegati sono le seguenti:
- i fegati di anatra hanno peso netto di almeno 250 g;
- i fegati d'oca hanno peso netto di almeno 400 g. Articolo 2
1. Per poter essere commercializzate in conformità con il presente regolamento, le carcasse di pollame devono essere poste in vendita in una delle seguenti presentazioni:
- parzialmente eviscerate (« sfilate » o « tradizionali »);
- eviscerate, con le frattaglie;
- eviscerate, senza le frattaglie.
2. Per carcasse parzialmente eviscerate si intendono le carcasse dalle quali non sono stati asportati il cuore, il fegato, i polmoni, il ventriglio, il gozzo e i rognoni.
3. Per tutte le presentazioni di carcasse, se la testa non è stata asportata, la trachea e l'esofago possono rimanere nella carcassa.
4. Nelle frattaglie sono compresi esclusivamente:
il cuore, il collo, il ventriglio e il fegato, nonché tutte le altre parti considerate commestibili sul mercato verso il quale il prodotto è avviato per il consumo finale. Dai fegati sono asportate le vescichette biliari. Il ventriglio, svuotato del suo contenuto, è privato della membrana cornea. Il cuore può essere con o senza il pericardio. Qualora rimanga unito alla carcassa, il collo non è considerato parte delle frattaglie.
Se uno dei quattro organi in parola non è solitamente presente nella carcassa posta in vendita, la sua assenza è indicata nell'etichettura. Articolo 3
1. Per i prodotti cui si applica il presente regolamento, le denominazioni di vendita ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, punto 1 della direttiva 79/112/CEE sono costituite dalle denominazioni indicate all'articolo 1 e dai termini corrispondenti nelle altre lingue comunitarie contenuti nell'allegato I; la denominazione reca anche:
- nel caso di carcasse intere, il riferimento ad una delle presentazioni specificate all'articolo 2, paragrafo 1;
- nel caso di tagli di pollame, il riferimento alle rispettive specie.
2. Le denominazioni di cui all'articolo 1, punti 1 e 2, possono essere completate da altri termini, a condizione che questi non inducano in grave errore il consumatore ed in particolare non diano adito a confusioni con altri prodotti elencati all'articolo 1, punti 1 e 2 o recanti una delle indicazioni di cui all'articolo 10. Articolo 4
I prodotti diversi da quelli definiti all'articolo 1 possono essere commercializzati nella Comunità soltanto se recano una denominazione che non induca in un errore essenziale il consumatore, generando confusione con la denominazioni di cui all'articolo 1 o con le indicazioni di cui all'articolo 10. Articolo 5
Alle carni di pollame congelate di cui all'articolo 2, punto 6 del regolamento (CEE) n. 1906/90 si applicano anche le seguenti disposizioni: le carni di pollame congelate cui si applica il presente regolamento devono essere mantenute ad una temperatura stabile e pari o inferiore a -12 °C in ogni punto del prodotto; sono ammesse brevi fluttuazioni, con un innalzamento massimo di 3 °C; tale tolleranza in materia di temperatura del prodotto è ammessa, nel rispetto della corretta prassi di conservazione e di distribuzione, durante la distribuzione a livello locale e l'esposizione negli appositi banchi presso i punti di vendita al minuto. Articolo 6
1. Per appartenere alle classi A e B, le carcasse e i tagli di pollame cui si applica il presente regolamento devono soddisfare almeno i seguenti requisiti minimi e risultare:
- integri, tenuto conto della presentazione;
- puliti, esenti da qualsiasi elemento estraneo visibile, da sporcizia o da sangue;
- privi di odori atipici;
- esenti da tracce di sangue visibili, salvo quelle di modesta entità e non appariscenti;
- privi di ossa rotte sporgenti;
- privi di contusioni gravi.
Il pollame fresco non deve presentare alcuna traccia di precedenti congelamenti.
2. Rientrano nella classe A le carcasse e i tagli di pollame che risultano conformi ai criteri di seguito precisati:
- la conformazione è buona. La carne è soda, il petto ben sviluppato, largo, lungo e carnoso, le cosce sono carnose. Nel caso di polli, giovani anatre e tacchini di riforma, un sottile e regolare strato di grasso ricopre il petto, il dorso e le sottocosce. Per i galli, le galline, le anatre di riforma e le giovani oche è ammesso uno strato di grasso più spesso. Nel caso delle oche di riforma, uno strato di grasso da modesto a spesso è presente su tutta la carcassa;
- un numero limitato di piccole penne, spuntoni (calami) e filopiume può essere presente sul petto, sulle cosce, sul codriolo, in corrispondenza delle articolazioni delle zampe e sulla punta delle ali; può essere presente anche in altre parti nel caso di pollame da brodo e di anatre, tacchini e oche di riforma;
- alcuni danni, contusioni e scolorimenti sono tollerati, purché di modesta entità, poco appariscenti e non presenti sul petto o sulle cosce. La punta delle ali può mancare. È ammesso un leggero rossore della punta delle ali e dei follicoli;
- il pollame congelato o surgelato non deve presentare alcuna traccia di bruciature da congelamento (5), salvo quelle accidentali, di modesta entità e poco appariscenti e non presenti sul petto e sulle cosce. Articolo 7
1. I provedimenti conseguenti alla mancata osservanza degli articoli 1 e 6 devono riguardare l'intero lotto sottoposto a controllo a norma del presente articolo.
2. Ciascun lotto è costituito da tutte le carni di pollame dello stesso tipo, della stessa classe e dello stesso ciclo di produzione o provenienti dallo stesso macello o laboratorio di sezionamento, situato nel medesimo luogo, che formano oggetto dell'ispezione.
3. Da ogni lotto che dev'essere ispezionato presso un macello, un laboratorio di sezionamento, un punto di vendita all'ingrosso o al minuto, ovvero, nel caso di importazioni da paesi terzi, all'atto dello sdoganamento, viene prelevato con scelta casuale un campione costituito dal seguente numero di singoli prodotti, quali definiti all'articolo 1:
Dimensione del lotto Dimensione del campione Tolleranza (numero di unità inidonee) 100 500 30 5 501 3 200 50 7 3 200 80 10
4. Nell'ambito dell'ispezione di lotti di carni di pollame della classe A, la tolleranza di cui al paragrafo 3, relativa al numero di unità inidonee, è ammessa con riguardo a:
a) sezionature non praticate in corrispondenza delle articolazioni nel caso di cosce, sovraccosce, fusi e ali;
b) presenza di non più del 2 % in peso di cartilagine (punta flessibile dello sterno), nel caso di filetti o fesa;
c) presenza di danni, contusioni o scolorimenti di modesta entità e poco appariscenti, nonché di tracce di bruciature da congelamento sul petto e sulle cosce.
5. Nell'ambito dell'ispezione di lotti di carni di pollame della classe B, la tolleranza relativa al numero di unità inidonee per i prodotti di cui alle lettere a) e b) del paragrafo 4 è raddoppiata.
6. Qualora il lotto ispezionato non sia considerato idoneo, l'ente incaricato della sorveglianza ne vieta la commercializzazione - ovvero l'importazione se il lotto proviene da un paese terzo - fino al momento in cui venga eventualmente fornita la prova che si è provveduto a renderlo conforme con quanto disposto dagli articoli 1 e 6. Articolo 8
1. Le carni di pollame congelate o surgelate presentate in imballaggi preconfezionati ai sensi dell'articolo 2 della direttiva 76/211/CEE possono venir classificate secondo la categoria di peso a norma dell'articolo 3, paragrafo 3 del regolamento (CEE) n. 1906/90.
I preconfezionati di cui trattasi possono essere:
- preconfezionati contenenti una carcassa di pollame, oppure
- preconfezionati contenenti uno o più tagli di pollame del medesimo tipo e specie, quali definiti all'articolo 1.
2. Tutti i preconfezionati recano, in conformità ai paragrafi 3 e 4, l'indicazione del cosiddetto « peso nominale » del prodotto che in essi deve essere contenuto.
3. I preconfezionati di carni di pollame congelate o surgelate possono venir classificati secondo le seguenti categorie di peso nominale:
carcasse di 1 100 g: classi di 50 g (1 100 - 1 050 - 1 000 ecc.),
carcasse di 1 100 g: classi di 100 g (1 100 - 1 200 - 1 300 ecc.);
tagli: 250 g - 500 g - 750 g - 1 000 g - 1 500 g - 2 000 g - 2 500 g - 3 000 g - 5 000 g.
4. I preconfezionati di cui al paragrafo 1 devono soddisfare le seguenti prescrizioni:
- il contenuto effettivo non deve essere inferiore, in media, al peso nominale;
- la proporzione di preconfezionati che presentano un errore per difetto maggiore dell'errore massimo tollerato di cui ai paragrafi 9 e 10 deve essere sufficientemente contenuta affinché i lotti di preconfezionati superino i controlli di cui al paragrafo 11;
- non può essere commercializzato alcun preconfezionato che presenti un errore per difetto maggiore del doppio dell'errore massimo tollerato di cui ai paragrafi 9 e 10.
Ai fini del presente regolamento, volgono le definizioni di peso nominale, contenuto effettivo ed errore per difetto contenute nell'allegato I della direttiva 76/211/CEE.
5. In ordine alla responsabilità del confezionatore o dell'importatore di carni di pollame congelate o surgelate e ai controlli che devono essere effettuati dalle competenti autorità, si applicano per quanto di ragione i punti 4, 5 e 6 dell'allegato I della direttiva 76/211/CEE.
6. Il controllo dei preconfezionati viene effettuato per campionamento e si articola in due parti:
- una verifica del contenuto effettivo di ciascun preconfezionato del campione;
- una verifica del contenuto effettivo medio dei preconfezionati del campione.
I singoli lotti di preconfezionati sono considerati ammissibili se i risultati di entrambe le verifiche indicano che sono soddisfatti i criteri di cui ai paragrafi 11 e 12.
7. Il lotto è costituito da tutti i preconfezionati dello stesso peso nominale, dello stesso tipo e dello stesso ciclo di produzione, confezionati nello stesso luogo, che costituiscono oggetto di ispezione.
La dimensione del lotto è limitata ai quantitativi di seguito indicati:
- se l'ispezione viene eseguita alla fine della linea di confezionamento, ogni lotto contiene un numero di preconfezionati pari alla produzione oraria massima della linea medesima, senza altre limitazioni dimensionali;
- negli altri casi la dimensione del lotto è limitata a 10 000 confezioni.
8. Da ogni lotto viene prelevato, con scelta casuale, un campione da sottoporre ad ispezione, costituito dal seguente numero di preconfezionati:
Dimensione del lotto Dimensione del campione 100 500 30 501 3 200 50 3 201 80
Per i lotti comprendenti meno di 100 preconfezionati, la prova non distruttiva ai sensi dell'allegato II della direttiva 76/211/CEE riguarda, se effettuata, il 100 % dei preconfezionati medesimi.
9. Nel caso di carcasse preconfezionate individualmente, sono ammesse le seguenti tolleranze per difetto:
(in grammi)
Peso nominale Tolleranza per difetto meno di 1 100 25 1 100 o più 50
10. Nel caso di tagli di pollame preconfezionati, si applicano le seguenti tolleranze per difetto:
Peso nominale (in grammi) Tolleranza per difetto (in grammi) (in %) 250 9 500 15 750 15 1 000 1,5 1 500 1,5 2 000 1,5 2 500 1,5 3 000 1,5 5 000 1,5
11. Ai fini del controllo del contenuto effettivo di ciascun preconfezionato del campione, il contenuto minimo ammissibile è calcolato sottraendo dal peso nominale del preconfezionato la tolleranza per difetto relativa al contenuto in questione.
I preconfezionati del campione il cui contenuto effettivo è inferiore al contenuto minimo ammissibile sono considerati inidonei.
Il lotto di preconfezionati sottoposto a controllo è considerato ammissibile o inammissibile a seconda che il numero di confezioni inidonee presenti nel campione sia inferiore o uguale al limite di ammissibilità oppure uguale o superiore al limite di inammissibilità di seguito indicati:
Numero di confezioni nel campione Numero di confezioni inidonee Limite di ammissibilità Limite di inammissibilità 30 2 3 50 3 4 80 5 6
12. Ai fini del controllo del contenuto medio effettivo, un lotto di preconfezionati è considerato ammissibile se il contenuto medio effettivo dei preconfezionati che costituiscono il campione è superiore al limite di ammissibilità di seguito indicato:
Dimensione del campione Limite di ammissibilità per il contenuto medio effettivo 30 x ' Qn 0,503s 50 x ' Qn 0,379s 80 x ' Qn 0,295s x = contenuto medio effettivo dei preconfezionati Qn = quantità nominale del preconfezionato s = deviazione standard dei contenuti effettivi dei preconfezionati del lotto.
La deviazione standard è stimata conformemente a quanto indicato al punto 2.3.2.2 dell'allegato II della direttiva 76/211/CEE del Consiglio.
13. Si applicano le disposizioni dell'articolo 4, paragrafo 4 della direttiva 76/211/CEE del Consiglio. Articolo 9
L'etichettatura, intesa ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 3, lettera a) della direttiva 79/112/CEE del Consiglio, può recare un riferimento all'impiego di uno dei metodi di raffreddamento di seguito definiti e dei termini corrispondenti nelle altre lingue comunitarie elencati nell'allegato II.
Raffreddamento ad aria: raffreddamento delle carcasse di pollame con aria fredda Raffreddamento per aspersione e ventilazione: raffreddamento delle carcasse di pollame mediante aria fredda ed aspersione con acqua nebulizzata o finemente spruzzata Raffreddamento per immersione: raffreddamento delle carcasse di pollame in serbatoi di acqua o di ghiaccio ed acqua, utilizzando il sistema dell'avanzamento contro corrente, di cui alla direttiva 71/118/CEE del Consiglio (6), allegato I, capitolo V, punti 28 bis e 28 ter.
Articolo 10
1. Ai fini dell'indicazione del tipo di allevamento, ad eccezione dell'allevamento organico o biologico, nell'etichettatura, intesa ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 3, lettera a) della direttiva 79/112/CEE, possono figurare soltanto i termini di seguito specificati ed i termini corrispondenti nelle altre lingue comunitarie elencati nell'allegato III, sempre che siano rispettate le pertinenti condizioni fissate nell'allegato IV:
a) « alimento con il . . . % di . . . »
b) « estensivo al coperto »
c) « all'aperto »
d) « rurale all'aperto »
e) « rurale in libertà »
Ai termini di cui sopra possono essere aggiunte indicazioni riguardanti particolari caratteristiche delle rispettive forme di allevamento.
2. L'età dell'animale alla macellazione o la durata del periodo d'ingrasso possono essere menzionate soltanto se si usa una delle diciture indicate al paragrafo 1 e purché l'età non sia inferiore a quella specificata all'allegato IV, lettere b) c) o) d). La presente disposizione non si applica tuttavia per i galletti.
3. Le presenti disposizioni lasciano impregiudicati i provvedimenti nazionali di natura tecnica che stabiliscono prescrizioni più rigorose di quelle minime indicate nell'allegato IV; detti provvedimenti nazionali si applicano esclusivamente ai produttori dello Stato membro interessato e purché siano compatibili con la legislazione comunitaria e conformi con le norme comuni di commercializzazione delle carni di pollame.
4. I provvedimenti nazionali di cui al paragrafo 3 devono venir comunicati alla Commissione.
5. Gli Stati membri sono tenuti a comunicare, ogniqualvolta la Commissione ne faccia richiesta, tutte le informazioni necessarie per stabilire se i provvedimenti cui fa riferimento il presente articolo sono compatibili con il diritto comunitario e conformi con le norme comuni per la commercializzazione delle carni di pollame. Articolo 11
1. I macelli autorizzati ad usare le diciture di cui all'articolo 10 sono soggetti ad una speciale registrazione. Essi tengono, per ogni tipi di allevamento, un registro separato recante:
- i nomi e gli indirizzi dei produttori degli animali in questione; l'iscrizione viene effettuata dopo un'ispezione compiuta dalla competente autorità dello Stato membro;
- su richiesta della medesima autorità, il numero di capi allevato in un ciclo di produzione da ciascun avicoltore.
2. I produttori di cui trattasi vengono successivamente sottoposti a regolari ispezioni. Essi tengono registri aggiornati nei quali annotano il numero di animali per tipi di allevamento, nonché il numero di capi venduti e il nome degli acquirenti.
3. Regolari ispezioni circa il rispetto degli articoli 10 e 11 vengono effettuate presso:
- l'allevamento: almeno una volta per ogni ciclo di produzione;
- il mangimificio: almeno una volta per ogni formulazione utilizzata, e comunque almeno una volta all'anno;
- il macello: almeno quattro volte all'anno;
- l'incubatoio: almeno una volta all'anno per ciascuna forma di allevamento di cui all'articolo 10, paragrafo 1, lettere d) ed e).
4. Anteriormente al 1o luglio 1991, ogni Stato membro trasmette agli altri Stati membri e alla Commissione un elenco dei macelli riconosciuti e registrati a norma del paragrafo 1, indicando il nome, l'indirizzo e il numero di registrazione di ciascuno di essi. Qualsiasi modifica dei dati contenuti nell'elenco viene comunicata agli altri Stati membri e alla Commissione all'inizio di ogni trimestre dell'anno solare. Articolo 12
Per quanto concerne i controlli relativi all'indicazione del tipo di allevamento praticato, di cui all'articolo 5, paragrafo 6, secondo comma del regolamento (CEE) n. 1906/90, gli organismi designati dagli Stati membri devono soddisfare i criteri definiti nella norma europea n. EN/45011 del 26 giugno 1989, e in tale contesto sono soggetti all'autorizzazione ed alla sorveglianza delle competenti autorità dello Stato membro interessato. Articolo 13
Le carni di pollame importate provenienti da paesi terzi possono recare una o più delle indicazioni facoltative di cui agli articoli 9 e 10, a condizione che siano accompagnate da un certificato rilasciato dalle competenti autorità del paese d'origine, nel quale si attesti che i prodotti di cui trattasi sono conformi alle pertinenti disposizioni del presente regolamento.
Qualora un paese terzo ne faccia richiesta, la Commissione predispone un elenco di tali autorità. Articolo 14
Le denominazioni dei prodotti e gli altri termini cui si fa riferimento nel presente regolamento sono indicate almeno nella lingua o nelle lingue dello Stato membro in cui ha luogo la vendita al minuto o qualsiasi altra utilizzazione. Articolo 15
Il presente regolamento entra in vigore il 20 giugno 1991. Esso si applica a decorrere dal 1o luglio 1991.
Fino al 31 dicembre 1991 gli operatori possono tuttavia confezionare i prodotti contemplati dal presente regolamento in imballaggi recanti le indicazioni previste dalla normativa comunitaria o nazionale vigente sino all'entrata in vigore del presente regolamento. Tali prodotti possono venir commercializzati fino al 31 dicembre 1992. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 5 giugno 1991.