NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 407/2007
ze dne 16. dubna 2007,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a uvolňuje prozatímní clo uložené na dovoz některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), zejména na článek 9 a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 18. října 2006 Komise uložila nařízením (ES) č. 1551/2006 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
2. Následný postup
(2)
Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých zmrazených jahod z ČLR byly všem účastníkům řízení sděleny všechny skutečnosti a úvahy, na kterých se prozatímní nařízení zakládalo. Všem účastníkům řízení byla poskytnuta lhůta, během níž mohli vznést k těmto záležitostem námitky.
(3)
Někteří účastníci řízení předložili písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla rovněž poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky účastníků řízení byly posouzeny, a pokud byly shledány oprávněnými, byla prozatímní zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(4)
Všichni účastníci řízení byli informováni o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se mělo zastavit řízení a měly se uvolnit částky zajištěné prozatímním antidumpingovým clem uloženým podle nařízení (ES) č. 1551/2006 (konečné zjištění). Účastníkům řízení byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohli po tomto zjištění podat připomínky k poskytnutým informacím. Ústní a písemné připomínky účastníků řízení byly zváženy, a pokud byly shledány oprávněnými, byla prozatímní zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
3. Účastníci řízení
(5)
Komise nadále vyhledávala všechny informace, které považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Je třeba podotknout, že kromě ověřovacích návštěv, které proběhly v prostorách společností uvedených v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se po zavedení prozatímních opatření uskutečnily další návštěvy na místě v prostorách následujících uživatelů a dovozců ve Společenství:
Dovozci/obchodníci
-
BS Foods BV, Gennep, Nizozemsko
-
Skogsmat AB, Karlstad, Švédsko
Uživatelé/zpracovatelé
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Rakousko
-
Agrana S.A., Neuilly-sur-Seine, Francie
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Dánsko
-
Groupe Danone, Paříž, Francie
-
Materne S.A.S., Limonest, Francie
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Německo
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Německo
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Francie
4. Období šetření
(6)
Je třeba připomenout, že období šetření dumpingu a újmy (dále jen „období šetření“) trvalo od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005. Přezkum vývojových tendencí pro analýzu újmy se týkal období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(7)
Jeden účastník řízení zpochybnil vhodnost zvoleného období šetření a tvrdil, že rok 2005 nebyl reprezentativním rokem, jelikož dovozní ceny v tomto roce byly mimořádně nízké. Výběr období šetření byl však proveden v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že by období šetření mělo zpravidla odpovídat období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. Žádné údajné zvláštnosti týkající se roku 2005 proto nebyly při výběru období šetření vzaty v úvahu, ale byly zkoumány v analýze příčinných souvislostí.
(8)
Na základě výše uvedeného se období šetření podrobně popsané v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
5. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(9)
Je třeba připomenout, že ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházející z Čínské lidové republiky, v současné době zařaditelné pod kódy KN 0811 10 11, 0811 10 19 a 0811 10 90.
(10)
Někteří účastníci řízení trvali na tom, že v použití a kvalitě různých druhů zmrazených jahod existují významné rozdíly. Ze stejného důvodu tvrdili, že zmrazené jahody čínského původu nebyly srovnatelné s jahodami, které pocházejí z výrobního odvětví Společenství.
(11)
V 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že šetření ukázalo, že i přes rozdíly v odrůdě, jakosti, velikosti a následném zpracování sdílejí všechny druhy dotčeného výrobku, jakož i zmrazené jahody vyrobené a prodávané na trhu Společenství výrobním odvětvím Společenství, tytéž základní fyzikální a biologické vlastnosti a v podstatě se používají pro tytéž účely. Byly proto považovány za jeden jediný výrobek. Vzhledem k tomu, že tito účastníci řízení nepředložili žádné dodatečné důkazy svých tvrzení a žádné nové skutečnosti nevyšly najevo, toto tvrzení se zamítá.
(12)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky týkající se definice výrobku a obdobného výrobku, se obsah a prozatímní závěry 12. až 16. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
B. DUMPING
1. Status tržního hospodářství
(13)
Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit zjištění o statusu tržního hospodářství. Zjištění uvedená v 17. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Individuální zacházení
(14)
Tři vyvážející výrobci, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení, namítali, že by se toto rozhodnutí mělo přezkoumat. Je třeba připomenout, že tyto tři dotčené společnosti nesplnily kritéria b) a e) podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Kritérium b) vyžaduje, aby byly svobodně stanoveny vývozní ceny a množství a podmínky prodeje. Podle kritéria e) by zasahování státu nemělo být takové, aby dovolovalo obcházení opatření, jsou-li jednotlivým vývozcům poskytnuty individuální celní sazby.
(15)
Žádný z argumentů, které vznesly tři dotyčné společnosti, nemohl pozměnit rozhodnutí učiněná v prozatímní fázi. Zejména bylo zjištěno, že dotčené společnosti byly vystaveny státnímu zásahu, který je omezoval ve svobodném stanovení vývozních množství (kritérium b)).
(16)
Kromě toho státní zasahování rovněž existovalo v míře, která by pravděpodobně vedla k obcházení opatření, pokud by jednotlivým vývozcům byly poskytnuty individuální celní sazby (kritérium e)).
(17)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky týkající se zjištění ohledně individuálního zacházení, se zjištění uvedená ve 27. a 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
3. Běžná hodnota
(18)
Po zveřejnění prozatímních opatření nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit rozhodnutí o použití Turecka jako srovnatelné země. Toto rozhodnutí se proto potvrzuje. Je třeba připomenout, že za účelem stanovení běžné hodnoty byly upraveny tuzemské ceny tureckých jahod, aby se zohlednila jejich vyšší jakost ve srovnání s čínskými jahodami (viz 39. a 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení).
(19)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky vztahující se ke zjištěním o běžné hodnotě, se zjištění uvedená ve 29. až 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Vývozní cena
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky vztahující se ke zjištěním o vývozní ceně, se zjištění uvedená ve 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
5. Srovnání
(21)
Odkazuje se na 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit zjištění v uvedeném bodě odůvodnění, se prozatímní zjištění potvrzují.
6. Dumpingové rozpětí
(22)
S ohledem na výše uvedené jsou konečně stanovená dumpingová rozpětí, která byla vyjádřena jako procento ceny CIF na hranici Společenství před proclením, tato:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Všechny ostatní společnosti 66,9 %
C. ÚJMA
1. Produkce Společenství
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se prozatímní zjištění týkající se celkové produkce Společenství, jak jsou uvedena v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují.
2. Definice výrobního odvětví Společenství
(24)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se definice výrobního odvětví Společenství, jak je uvedena v 52. a 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
3. Výběr vzorků pro účely posouzení újmy
(25)
Je třeba připomenout, že s ohledem na velký počet výrobců zmrazených jahod ve Společenství byl pro posouzení újmy vybrán vzorek osmi výrobců. Jeden účastník řízení tvrdil, že vzorek výrobců Společenství nebyl reprezentativní, jelikož všichni vybraní výrobci Společenství sídlí v Polsku. Mělo se za to, že vzorek založený na největším objemu produkce by měl rovněž zohledňovat zeměpisnou polohu výrobce, aby byl reprezentativní.
(26)
Mělo by se připomenout, že z 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyplývá, že výběr vzorku byl proveden v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že vzorek může být vybrán na základě největšího reprezentativního objemu produkce, který lze přiměřeně vyšetřit v dané lhůtě.
(27)
Výběr vzorku podle této metody by proto musel v první řadě zohledňovat reprezentativnost z hlediska objemu produkce. Nevyžaduje se, aby vzorek rovněž zahrnoval určité zeměpisné zastoupení. Mohlo by se jednat o pomocnou úvahu, ale zjevně tomu tak být nemusí.
(28)
Mimoto by vzhledem k tomu, že produkce zmrazených jahod je ve velké míře soustředěna v Polsku, nejen z hlediska objemu, ale také z hlediska počtu výrobců, úvahy o zeměpisné poloze v tomto případě nebránily výběru vzorku, který se skládá pouze z polských výrobců. Tento argument se tudíž zamítá.
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, se výběr vzorku pro účely újmy, jak je stanoven v 54. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
4. Spotřeba Společenství
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se výpočet spotřeby Společenství, jak je stanoven v 56. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
5. Dovoz do Společenství z dotčených zemí
5.1. Objem a tržní podíl dotčeného dovozu
(31)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se výpočet objemu a tržního podílu dotčeného dovozu, jak je uvedeno v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
5.2. Dovozní ceny a podbízení
(32)
Jeden účastník řízení tvrdil, že by se k analýze podbízení musela provést úprava zohledňující kvalitativní rozdíly mezi zmrazenými jahodami vyrobenými výrobním odvětvím Společenství a vyvážejícími výrobci. Bylo však poukázáno na to, že v prozatímní fázi byly při výpočtu podbízení a prodeje pod cenou zohledněny pouze některé obchodní transakce vyvážejících výrobců. Nebylo přihlédnuto k podřadnému vývozu, protože takové výrobky nízké jakosti nevyrábělo a neprodávalo výrobní odvětví Společenství. Za těchto okolností nebyly požadované úpravy oprávněné. Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, se dotčené dovozní ceny a zjištění týkající se cenového podbízení, jak jsou uvedeny v 62. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují.
6. Stav výrobního odvětví Společenství
(33)
Několik účastníků řízení tvrdilo, že se v roce 2006 zvýšily ceny výrobního odvětví Společenství přibližně na 1 000 EUR za tunu a že by se tento fakt měl odrazit v analýze újmy. Mělo by se však připomenout, že se období šetření týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 a že období, v němž by se měly zkoumat vývojové tendence týkající se posouzení újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření. Za těchto okolností nebyly cenové pohyby v analýze újmy zohledněny, a to v souladu s čl. 6 odst. 1 poslední větou základního nařízení. Význam tohoto zvýšení cen v roce 2006 je však posouzen níže v oddíle D. Příčinné souvislosti (51. až 54. bod odůvodnění).
(34)
Nikdo z účastníků řízení nezpochybnil číselné údaje nebo jejich výklad ve vztahu ke stavu výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno v 66. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění uvedená v uvedených bodech odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
6.1. Údaje o výrobě Společenství jako celku
(35)
Nikdo z účastníků řízení nezpochybnil číselné údaje nebo jejich výklad ve vztahu k makroekonomickým údajům o výrobním odvětví Společenství jako celku uvedeným v 86. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění uvedená v uvedených bodech odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
7. Závěr o újmě
(36)
S ohledem na výše uvedené se potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.
D. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Připomínky účastníků řízení
(37)
Po zavedení prozatímních opatření různí účastníci řízení tvrdili, že podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena jinými činiteli. Řadou takových tvrzení se již náležitě zabývalo prozatímní nařízení. Všechny nové argumenty jsou podle potřeby posouzeny níže.
2. Dopad dovozu ze třetích zemí
(38)
Bylo namítnuto, že dovoz z Maroka, který mohl být příčinou újmy, nebyl dostatečně posouzen. Jeden účastník řízení zpochybnil výklad číselných údajů podle 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a naznačil, že marocká cena účtovaná během období šetření byla nižší než vyrovnaná cena výrobního odvětví Společenství. Bylo tvrzeno, že k újmě přispěla právě tato skutečnost.
(39)
Je třeba připomenout, že tabulka obsažená v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ukazuje, že marocká cena byla trvale mnohem vyšší než cena výrobního odvětví Společenství. Maročtí vývozci byli rovněž ovlivněni čínským vývozem za nízké ceny, a museli tedy reagovat snížením cen účtovaných Společenství. To potvrzuje snižující se objem dovozu zmrazených jahod pocházejících z Maroka. Tento argument proto musel být odmítnut.
3. Dopad kolísání měny
(40)
Během období šetření zlotý oproti euru devalvoval. Někteří účastníci řízení tvrdili, že snížení cen, k němuž došlo ve výrobním odvětví Společenství, by se zdálo méně prudké, kdyby byly výpočty analyzovány ve zlotých, a nikoli v eurech. V letech 2004 a 2005 zlotý skutečně kolísal, a to přibližně o 10 %. Při posuzování vývojových tendencí cen Společenství mezi těmito dvěma roky činil pokles ceny v eurech 35 %.
(41)
S ohledem na rozdíl mezi kolísáním měny v hodnotě přibližně 10 % a poklesem ceny, který dosáhl 35 %, nelze devalvaci zlotého oproti euru považovat za hlavní příčinu poklesu cen výrobního odvětví Společenství. Tento argument proto musel být odmítnut.
4. Dopad údajných strukturálních nesrovnalostí nebo spekulativních obchodních rozhodnutí, která učinilo výrobní odvětví Společenství
(42)
Někteří účastníci řízení dále rozvinuli argument, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení ve 106. až 110. bodě odůvodnění, že újma byla způsobena vlastním přičiněním kvůli špatným obchodním rozhodnutím a strukturálním potížím, jimž čelilo výrobní odvětví Společenství. Mělo se tudíž za to, že tato tvrzení podpoří zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o situaci v odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování a připojený pracovní dokument zaměstnanců na totéž téma (3), jakož i usnesení Evropského parlamentu o situaci týkající se bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování přijaté dne 12. října 2006 (4).
(43)
Mělo by se poznamenat, že Komise vzala v úvahu tuto zprávu ve svých prozatímních zjištěních, jak dokládá odkaz ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zatímco tato zpráva a usnesení poskytují důležité informace o odvětví červeného ovoce ve Společenství, mělo by se vzít v úvahu, že se oba tyto dokumenty zaměřují na problémy, jimž čelí spíše pěstitelé čerstvých jahod než výrobní odvětví Společenství (mrazírny). V každém případě ani zpráva, ani usnesení nedocházejí k závěru, že by problémy, jimž čelí výrobní odvětví Společenství, byly způsobeny strukturálními nedostatky samého výrobního odvětví Společenství.
(44)
Dále se tvrdilo, že přistoupení Polska k EU vedlo k přemístění polské pracovní síly do zemí s vyššími mzdami, což výrobnímu odvětví přineslo další problémy v podobě zvýšených mzdových nákladů na domácím trhu. Rovněž se mělo za to, že následkem nových omezení na hranicích by se výrobní odvětví Společenství již déle nemohlo spoléhat na levnější pracovní sílu ze sousedních třetích zemí. Tvrdilo se, že tento vývoj měl závažné negativní dopady na výrobní odvětví, které je náročné na pracovní sílu.
(45)
Tento vývoj mohl vést ke zvýšení mzdových nákladů pěstitelů. Toto možné zvýšení se však přímo týká nákladů zemědělců, a nikoli nákladů výrobního odvětví Společenství (mrazíren). Proto mezi zvýšenými náklady pěstitelů a náklady výrobního odvětví Společenství existuje pouze částečná souvislost. Kromě toho podle zprávy Komise a pracovního dokumentu uvedeného v 42. bodě odůvodnění by se zdálo, že navzdory zvýšení výrobních nákladů se po přistoupení Polska k Evropské unii prodejní ceny čerstvých jahod spíše snížily než zvýšily. Vezmeme-li úvahu, že prodejní ceny klesly, zvýšení nákladů, jemuž čelili pěstitelé čerstvých jahod, nemohlo mít vliv na výrobní odvětví Společenství. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(46)
Jeden účastník řízení tvrdil, že investice a restrukturalizace provedené výrobním odvětvím Společenství za účelem zlepšení efektivity měly nepříznivý vliv na jeho ziskovost a hotovostní toky. Ani veškeré investiční náklady výrobního odvětví Společenství nemění nic na skutečnosti, že ceny během období šetření významně klesly až na úroveň způsobující újmu a že právě nízké ceny měly zdaleka ten největší dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Provedené investice ve skutečnosti přispěly k větší efektivitě výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(47)
Kromě toho se tvrdilo, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, si toto odvětví způsobilo samo, protože kvalita produkce byla nižší než kvalita produkce pocházející ze Španělska a Kalifornie. Za tímto účelem by se mělo poznamenat, že jak Španělsko, tak i Kalifornie produkují plodiny především pro trh s čerstvým ovocem. Mimoto neexistovaly žádné známky toho, že výrobní odvětví Společenství ztratilo tržní podíl v porovnání s těmito producenty. Dovoz zmrazených jahod z USA činil během období šetření méně než 200 tun a nemohl mít žádný podstatný dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(48)
V každém případě, pokud jde o údajné strukturální nedostatky výrobního odvětví Společenství, neexistuje žádný důkaz těchto nedostatků na straně výrobního odvětví Společenství. Tato tvrzení je proto třeba odmítnout. Závěry, k nimž se došlo ve 106. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se proto potvrzují.
5. Újma způsobená vlastní vinou následkem úrovní cen stanovených výrobním odvětvím Společenství
(49)
V souvislosti s obviněním ze spekulativních obchodních rozhodnutí výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno ve 108. a 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jeden účastník řízení tvrdil, že ceny na trhu Společenství neurčoval čínský dovoz, ale především výrobní odvětví Společenství, které má největší podíl na trhu. Tento účastník řízení proto uvedl, že vývojovou tendenci poklesu cen způsobilo výrobní odvětví Společenství samé, nikoliv dumpingový čínský dovoz.
(50)
Je jasné, že si výrobní odvětví Společenství v období šetření zachovalo tržní podíl 59 %, čímž si udrželo významnou pozici, pokud jde o tržní ceny. Přestože však byl tržní podíl výrobního odvětví Společenství velký, nelze popřít, že dovoz za nízké ceny z ČLR, nabízející o 6 % nižší cenu v porovnání s cenami výrobního odvětví Společenství, měl nepříznivý dopad na tržní ceny. Tento dumpingový dovoz způsobil celkový tlak na ceny ve Společenství a také dokázal značně zvýšit svůj tržní podíl ze 4 % v roce 2002 na 20 % v období šetření. Tento argument je proto třeba odmítnout.
6. Cyklická povaha zmrazených jahod a dopad objemu sklizně
(51)
Zmrazené jahody jsou citlivým zemědělským výrobkem a šetření ukázalo, že dostupnost čerstvých jahod má pro cenu zmrazených jahod rozhodující význam. Několik účastníků řízení namítalo, že obzvláště chudá sklizeň v roce 2003 byla hlavní příčinou újmy zjištěné během období šetření. Někteří účastníci řízení také trvali na tom, že cena jahod se typicky řídí čtyřletým cyklem, podle něhož zvýšení ceny vede k nadprodukci a poté k cenovému propadu. Tvrdilo se, že se rok 2005 nacházel na nejnižší úrovni v tomto cyklu a že obzvláště nízké ceny v uvedeném roce byly způsobeny tímto přirozeným kolísáním. Kolísání ceny bylo rovněž možné sledovat v období před rokem 2002, a tento argument dále podpořilo +/- 20% zvýšení ceny, k němuž došlo v roce 2006, tj. v roce po období šetření.
(52)
Další analýza cen zmrazených jahod mimo dotčené období skutečně ukázala, že ke kolísání cen rovněž docházelo během značného časového období před rokem 2002. Například během kampaně v roce 2001 vedla bohatá sklizeň k velmi nízkým cenám. Tyto nízké ceny poté vedly ke snížení produkce zmrazených jahod v následujících letech a umožnily, aby se nato ceny samy stabilizovaly. Analýza vývojových tendencí podporuje tvrzení, že ceny dotčeného výrobku se řídí cyklickým modelem, na který má velký vliv počasí a velikost úrody.
(53)
Je však třeba připomenout, že se objem dovozu z Číny zvýšil o 380 % v cenách, které se snížily o 38 % během posuzovaného období, a že to mělo významný dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, které ohlásilo neudržitelné ztráty.
(54)
Třebaže toto přirozené kolísání cen zmrazených jahod a dopad velikosti sklizně měly určitě významný dopad na ceny výrobního odvětví Společenství, nelze tyto faktory jako takové považovat za jedinou nebo nejvýznamnější příčinu újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
7. Závěr o příčinné souvislosti
(55)
Podle závěrů v 97. a 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení šetření ukázalo, že mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou zjištěnou ve výrobním odvětví Společenství existuje příčinná souvislost.
(56)
Šetření rovněž ukázalo, že mezi cenami výrobního odvětví Společenství a kolísáním cen existuje vzájemný vztah související s cyklickou povahou a sezónními rozdíly ve sklizni. Tento závěr podporují údaje získané před uvažovaným obdobím a během něj, jakož i vývoj po období šetření.
(57)
I když tyto cyklické změny mohly zhoršit finanční situaci výrobního odvětví Společenství, nemohou být propad cen výrobního odvětví Společenství a negativní tendence zjištěná v analýze stavu výrobního odvětví Společenství, jak je popsán v 66. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přisuzovány pouze „modelu přirozeného kolísání“. Analýza vlivu cyklické povahy výrobku a velikost sklizně tedy nepodporují argument, že tyto faktory byly dostatečně významné, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(58)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, pokud jde o příčinnou souvislost, se závěry 113. až 114. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
E. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Hlavní úvahy
(59)
Byla analyzována otázka, zda s ohledem na připomínky a doplňující faktory, které předložili účastníci řízení po zavedení prozatímních opatření, zůstaly v platnosti závěry o tom, že uložení opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství, neboť se v prozatímní fázi vymezení zájmu Společenství zakládalo na posouzení všech různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, zpracovatelů, uživatelů a pěstitelů.
(60)
Komise se obrátila na značný počet dotčených subjektů, aby získala jejich stanoviska. Kromě výrobního odvětví Společenství byli vyslyšeni zástupci všech významnějších uživatelských značek na trhu a sdružení zastupující zájmy uživatelů a dále byla provedena dodatečná ověření na místě.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství a odběratelského odvětví
(61)
V přípravné fázi šetření se ukázalo, že produkci Společenství zpracovává velký počet výrobců v mrazírenském odvětví, které zaměstnává přibližně 2 700 osob pro výrobu a prodej dotčeného výrobku. Mezi situací v mrazírenství a situací pěstitelů, kteří dodávají jahody, existuje také částečná souvislost vzhledem k tomu, že tito pěstitelé pěstují pouze ten druh jahod, který je určen k zmrazení, a že mrazírny jsou jediným trhem pro uvedený výrobek.
(62)
Je třeba připomenout, že výrobci Společenství utrpěli v posuzovaném období značnou újmu a vykázali ztráty ve výši 12,5 % jako důsledek dumpingového dovozu. Tyto ztráty byly vykázány bez ohledu na skutečnost, že výrobní odvětví Společenství snížilo náklady snížením cen, které platilo pěstitelům za čerstvé jahody. Ceny placené za čerstvé jahody byly nižší než výrobní náklady pěstitelů, a byly proto z dlouhodobého hlediska neúnosné jak pro pěstitele, tak pro výrobní odvětví Společenství. Pokud by ceny zmrazených jahod klesly pod úroveň nezpůsobující újmu, důsledky by byly dvojí. Výrobní odvětví Společenství by utrpělo finanční ztráty, ale riskovalo by i vyčerpání zásob čerstvých jahod v dlouhodobé perspektivě, neboť ceny, které by bylo schopno platit pěstitelům, by byly tak nízké, že pěstitelé by riskovali obchodní výpadek. Je třeba připomenout, že odhadovaný počet komerčních výrobců čerstvých jahod v Polsku byl v roce 2002 96 700, z nichž přibližně 80 000 se věnovalo pěstování jahod pro další zpracování. I když je možné, že tento počet poklesl v důsledku konsolidace odvětví, je přesto jasné, že pěstování jahod je důležitou hospodářskou činností pro velký počet zemědělských hospodářství v Polsku. Je tvrzeno, že pěstování jahod v Polsku má klíčový význam pro řadu regionů v zemi, pro které je jinak typická vysoká nezaměstnanost, a že nezavedení opatření by úroveň nezaměstnanosti ještě zvýšilo. Je rovněž tvrzeno, že tito pěstitelé nemohou přejít na výnosnější plodiny, neboť půdní podmínky v těchto oblastech jsou vhodné převážně pro pěstování jahod.
(63)
Jak bylo uvedeno v prozatímním rozhodnutí (139. bod odůvodnění), byly ceny placené pěstitelům od roku 2004 tak nízké, že výrobní náklady nebyly pokryty.
(64)
Kromě toho, jak uváděla zpráva Komise uvedená v 42. bodě odůvodnění, jsou polští pěstitelé jahod segmentovaným výrobním odvětvím a není pravděpodobné, že by se mohli dostat na jiné trhy, než je místní mrazírna. Následkem toho by zhoršující se finanční situace mrazírenského průmyslu měla podstatný dopad na pěstitele. Skutečnost, že se po období šetření tržní ceny zvýšily znovu na úroveň nezpůsobující újmu a že se čínská úroveň dovozu snížila, může zpochybňovat nutnost opatření pro nápravu situace výrobního odvětví Společenství, ale nic nenaznačuje, že by tento nárůst byl stálý nebo dokonce dlouhodobý.
(65)
Za těchto okolností je jasné, že by výrobní odvětví Společenství a pěstitelé měli prospěch z přijetí antidumpingových opatření a že by tato opatření mohla mít stabilizující účinek na trh Společenství. Ceny zmrazených jahod by se nesnížily následkem dovozu jahod pocházejících z ČLR. Výrobci Společenství by tudíž byli schopni zvýšit své ceny a získat odpovídající ziskové rozpětí. To by mělo se vší pravděpodobností kladný vliv na odběratele. Došlo se proto k závěru, že uložení opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství a jeho dodavatelů, pěstitelů jahod.
3. Zájem nezávislých dovozců
(66)
Vedle zjištění v přípravné fázi šetření navštívila Komise dva další dovozce dotčeného výrobku. Tito dovozci dovážejí dotčený výrobek z ČLR, ačkoliv každý z nich také obchoduje s jahodami vyprodukovanými v EU, což představuje 50 až 60 % jejich nákupů. Je však třeba vzít v úvahu, že obchodování se zmrazenými jahodami je pouze součástí jejich obchodních činností a činí 30 až 50 % z celkového obratu. Jejich dovoz z ČLR představuje přibližně 14 % celkového dovozu dotčeného výrobku. Dovozci jsou proto považováni za reprezentativní. Oba dovozci vyjádřili nesouhlas s antidumpingovými opatřeními. Šetření ukázalo, že s ohledem na to, že se poptávka po jahodách řídí preferencemi spotřebitelů, na něž nebude mít vliv uložení antidumpingových opatření, poptávka po zmrazených jahodách se pravděpodobně nezmění. Je proto nepravděpodobné, že by na dovozce měly dopad vyšší ceny, jelikož by mohli pokračovat v dovozu stejných množství jako dříve a byli by se vší pravděpodobností schopni přesunout podstatnou část dodatečných nákladů na zmrazené jahody na uživatele. To potvrzuje skutečnost, že dřívější cenové rozdíly neměly vliv na prodejní cenu a zisková rozpětí dovozců, protože zůstaly dosti stálé.
(67)
Prozatímní závěr učiněný v prozatímním nařízení, tj. že se neočekává, že dopady zvýšených dovozních nákladů na dovozce budou významné, se potvrzuje.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
4.1. Úroveň spolupráce
(68)
Jak bylo uvedeno ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odpověď od uživatelů a zpracovatelů byla na začátku omezená. V přípravné fázi řízení se Komise setkala s potížemi se sběrem a ověřováním údajů, které by odůvodnily tvrzení uživatelského odvětví. Po vyhlášení prozatímního nařízení proto Komise obnovila své úsilí o povzbuzení spolupráce. Doplňující ověřovací inspekce na místě se konaly v prostorách osmi uživatelských společností. Při těchto inspekcích bylo možné získat informace, které byly užitečné pro posouzení dopadu, od pěti společností. Byly shromážděny dodatečné informace a údaje. Útvary Komise s těmito doplňujícími informacemi provedly novou analýzu možných dopadů, které by uložení opatření mohlo mít na uživatele Společenství.
(69)
Jeden účastník řízení namítal, že na tuto spolupráci by se neměl brát ohled, protože informace nebyly předloženy ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. V tomto ohledu je třeba zaznamenat, že spolupracující společnosti o sobě daly vědět a předložily připomínky k prozatímním opatřením v souladu s pravidly stanovenými v základním nařízení.
(70)
Informace ověřené na místě se týkají přibližně 9 % celkové úrovně spotřeby Společenství. Kromě toho byla zastoupena různá uživatelská odvětví: výrobci jahodových přípravků používaných jako přísada do jiných výrobků (např. jogurtů), výrobci jogurtů a výrobci jahodových džemů. Konečně spolupracující sdružení zastupovala přibližně 80 % spotřeby zmrazených jahod ve Společenství. Uznání této úrovně reprezentativnosti je ve shodě s praxí. Argument týkající se malé reprezentativnosti je proto třeba odmítnout.
4.2. Cenový dopad opatření
(71)
Uživatelské odvětví prohlašovalo, že by Komise měla vyhodnotit dopad opatření nejen na základě analýzy možného cenového zvýšení u dovážených čínských jahod. Opatření by měla širší dopad na trh včetně zmrazených jahod z jiných zdrojů.
(72)
Hlubší šetření skutečně ukázalo, že opatření velmi pravděpodobně vyvolají obecnější cenový nárůst, který se nebude omezovat na nařízené clo ve výši 34,2 % (úroveň prozatímního cla) pro čínské jahody. Pravděpodobně také povede k nárůstu cen u výrobního odvětví Společenství, a to asi o 19 % až na vypočítanou úroveň nezpůsobující újmu. Toto celkové zvýšení cen by se skutečně zdálo nevyhnutelné, protože na rozdíl od jiných odvětví a s ohledem na omezení způsobená počasím a výsledkem sklizně by se jiné strategie, jako je rozšíření trhu z hlediska objemu, nezdály být pro výrobní odvětví Společenství alternativou. A konečně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství společně s čínským dovozem představují přibližně 80 % spotřeby Společenství, je velmi pravděpodobné, že jiné země vyvážející zmrazené jahody do Společenství rovněž zvýší své ceny, aby se přidržely výrobců určujících cenu.
(73)
Pokud jde o činnosti uživatelů týkající se jahod, znamenalo by za těchto okolností uložení cla na úrovni stanovené v prozatímních opatřeních zvýšení nákladů na vstupy pro uživatele, a to v průměru přibližně o 6 %. Poměrně mnoho uživatelů by skutečně bylo zatlačeno do situace způsobující ztrátu. Závěry se týkaly činností souvisejících s jahodami, jelikož se šetření zaměřuje na zmrazené jahody jako na dotčený výrobek a netýká se jiných činností dotčených společností. Kromě toho se musí za účelem provedení analýzy újmy a dumpingu zajistit, aby se porovnávaly obdobné činnosti, tj. činnosti vztahující se k šetřenému výrobku.
Tabulka níže ukazuje dopad cen ověřených uživatelů:
Společnost
Skutečný zisk (období šetření) 2005 (5)
Zisk na základě roku 2005 (období šetření), pokud se ceny jahod všech původů zvýší v souladu se vzorcem uvedeným v 74. bodě odůvodnění a pokud se ceny při dalším prodeji nezmění (5)
Zisk, jak je uveden v předchozím sloupci, ale na základě ohlášených skutečných (nebo zvýšených) cen při dalším prodeji na rok 2006 (5)
Podíl jahodových výrobků na celkovém obratu společnosti (2005)
Celková ziskovost společnosti (2005)
Společnost A
Mezi + 2 % a + 4 %
Mezi - 4 % a - 6 %
Mezi - 3,0 % a - 5,0 %
Mezi 25 % a 30 %
Mezi + 2,5 % a + 5,0 %
Společnost B
Mezi + 1,0 % a + 2,5 %
Mezi - 1,0 % a - 2,5 %
Přibližně 0 %
Mezi 12 % a 17 %
Mezi + 4,0 % a + 5,5 %
Společnost C
Přibližně 0 %
Přibližně - 1 %
Mezi + 2 % a + 4 %
Mezi 5 % a 10 %
Přibližně 0 %
Společnost D
Mezi + 12,0 % a + 14,0 %
Mezi + 4 % a + 8,0 %
Mezi + 3,0 % a + 5,0 %
Mezi 10 % a 15 %
Mezi + 5,0 % a + 8,0 %
Společnost E
Mezi + 3,0 % a + 5,0 %
Mezi - 4,0 % a - 6,0 %
Mezi - 7,0 % a - 9,0 %
Mezi 18 % a 23 %
Přibližně 1 %
(74)
Zvýšením cen jahod by byli pravděpodobně nejvíce ovlivněni spolupracující výrobci jahodových přípravků a džemů. To je způsobeno skutečností, že relativní význam jahod v receptech pro džemy je mnohem vyšší než význam dalších přísad. Pro dotčené společnosti by zhoršení ziskového rozpětí bylo v řádu 7 až 8 procentních bodů, které by dvěma z nich přineslo ztráty ve výši přibližně 5 %.
(75)
Pro spolupracující výrobce jogurtů je relativní význam ceny jahod v rámci jejich výrobních nákladů menší, jelikož cena mléčných výrobků se připočítává do výpočtu ceny receptu. Nicméně bylo zjištěno, že jejich ziskové rozpětí bylo v průměru poměrně malé. I když se tudíž celková cena výroby daného jogurtu zvýší pouze o 2 %, stačí to k tomu, aby se ze zisku ve výši 1 % stala ztráta v hodnotě přibližně 1 %.
(76)
Následkem toho dopad opatření na uživatelské odvětví, pokud jde o zvýšení ceny, bude pravděpodobně větší, než se odhadovalo v analýze vedoucí k prozatímním opatřením. Jak je ovšem uvedeno níže v oddíle 4.4., bude tento dopad na ceny z dlouhodobého hlediska pravděpodobně menší.
4.3. Neschopnost přesunout zvýšení nákladů v odbytovém řetězci
(77)
Jedno uživatelské sdružení tvrdilo, že by cla poškodila mezinárodně konkurenceschopné uživatele zmrazených jahod sídlící ve Společenství. Prohlašovalo, že cla není možné přesunout na jejich zákazníky (maloobchodníky a velkoobchodníky), protože mnozí uživatelé s těmito zákazníky uzavřeli dlouhodobé smlouvy s pevnými cenami. Tyto pevné ceny znamenají, že uživatelé nesou riziko za všechna další zvýšení nákladů. Mnozí uživatelé tvrdili a poskytli důkazy o tom, že jsou pod cenovým tlakem ze strany velkých maloobchodníků nebo velkoobchodníků a že je velmi obtížné ceny zvyšovat. Tvrdili, že smlouvy mezi uživateli a maloobchodníky určují ceny na období šesti měsíců až jednoho roku. Uživatelé proto tvrdí, že nebudou mít žádnou jinou možnost, než absorbovat dodatečné náklady sami. Na základě výše uvedeného je třeba uznat, že uživatelé budou muset pravděpodobně absorbovat zvýšení nákladů, alespoň v krátkodobém výhledu. Šetření ovšem ukázalo, že bez ohledu na negativní dopad opatření na ziskovost u výrobků obsahujících dotčený výrobek by celková ziskovost uživatelských společností zůstala u většiny uživatelů pozitivní.
(78)
Do té míry, do níž by bylo možné přesunout zvýšení nákladů, by to mohlo mít dopad na spotřebitelské ceny. Ovocné přípravky, zvláště jogurty, jsou skutečně součástí základní stravy velkého segmentu spotřebitelů. Jahodová příchuť je na trhu s jogurty zastoupena ze 20 až 30 %, a bez ohledu na to, že žádná spotřebitelská organizace se v tomto ohledu neozvala, nelze vyloučit, že zvýšení ceny by mohlo mít dopad na spotřebitele, alespoň ze střednědobého až dlouhodobého hlediska. Totéž platí pro džemy.
4.4. Dočasnost dopadu na uživatele
(79)
V oddíle 4.2. a 4.3. je poukázáno na to, že uložení opatření by mělo pravděpodobně dopad na náklady na vstupní materiál uživatelů, a uživatelé dále tvrdí, že toto zvýšení nákladů budou muset nést po dobu trvání smlouvy s maloobchodním sektorem sami. Lze ovšem předpokládat, že tato neschopnost přesunout případné zvýšení nákladů je dočasná, neboť trvání smluv je časově omezeno.
4.5. Dostupnost dodávek výrobního odvětví Společenství
(80)
Mnoho uživatelů mělo za to, že dodávky polských jahod odrůdy Senga sengana jsou zásadní jak co do objemu, tak co do jakosti výroby úplné škály výrobků ze zmrazených jahod. Nebezpečí zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství by tak na ně mělo negativní dopad. Nelze vyloučit, že za stavu, kdy by polské jahody nebyly na trhu k dispozici nebo by byly k dispozici jen omezeně, by uživatelé čelili vážným problémům s nalezením alternativního zdroje dodávek za odrůdy pěstované v Polsku. Skutečně se zdá velmi nepravděpodobné, že by bylo možno nalézt takové alternativní zdroje, neboť uživatelé sami tvrdili, že takovou kvalitu jako v Polsku nelze nikde jinde nalézt. Kromě toho nelze vyloučit, že za stavu omezené hospodářské soutěže na trhu by uživatelé stejně čelili růstu cen.
5. Závěr týkající se zájmu Společenství
(81)
Šetření ukázalo, že nejen výrobci Společenství zaměstnávající přibližně 2 700 osob, ale i přibližně 80 000 pěstitelů, jejichž obživa více či méně závisí na jahodách, by mělo ze zavedení opatření prospěch.
(82)
Jak je podrobně uvedeno ve 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uživatelské odvětví uvedlo, že dodávky dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství jsou zásadní pro to, aby výrobci mohli zajistit úplnou škálu svých výrobků a zásobit trh kvalitními výrobky. Šetření ukázalo, že cyklická povaha suroviny pro výrobní odvětví Společenství, tj. rozdíly v úrodě jahod, mají podstatný dopad na ceny, což je potvrzeno vývojem po období šetření. Jak je však podrobně uvedeno v 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ceny byly ve druhé části posuzovaného období a období šetření stlačeny tak, že výrobní odvětví Společenství bylo nuceno platit pěstitelům při nákupu čerstvých jahod ceny nižší než výrobní náklady. To vyústilo v ukončení produkce jahod u některých pěstitelů. I když ceny v roce 2006 stouply, je jasné, že dodávky čerstvých jahod výrobnímu odvětví Společenství, a potažmo i uživatelům, mohou být ohroženy, pokud se znovu objeví trend nízkých cen, jak jej lze vidět v posuzovaném období.
(83)
Hlubší šetření ukázalo, že dopad antidumpingového cla na uživatele by v tomto případě byl značný. Clo by vedlo k omezení ziskovosti nebo dokonce k finančním ztrátám u mnohých uživatelů, v některých případech dokonce ke značným ztrátám, zejména proto, že zvýšení nákladů není možné přesunout z krátkodobého hlediska na velkoobchodní nebo maloobchodní úroveň. Tento vliv je však méně zřetelný, pokud jde o celkovou ziskovost šetřených uživatelů.
(84)
Uživatelské odvětví namítalo, že právě existence smluv s pevnými cenami s uživatelským odvětvím zabraňuje zpracovatelskému odvětví, aby přesunulo zvýšení cen v případě opatření na maloobchod. Za předpokladu že tyto smlouvy platí po omezenou dobu, je ovšem třeba předpokládat, že neschopnost uživatelského odvětví přesunout zvýšení nákladů potrvá pouze šest až dvanáct měsíců.
(85)
Zdá se tedy, že uložení konečných opatření by mělo značný dopad na uživatele zmrazených jahod, avšak tento dopad bude pravděpodobně dočasný. Naopak nepříznivé účinky na výrobní odvětví Společenství a na pěstitele by byly zásadní a s trvalými důsledky, pokud by opatření nebyla uložena a propad cen by se opakoval.
(86)
Na základě výše uvedeného se tedy došlo k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody k tomu, aby antidumpingová cla na dovoz zmrazených jahod pocházejících z ČLR nebyla uložena.
F. ULOŽENÍ KONEČNÝCH OPATŘENÍ
1. Podoba konečných opatření
(87)
Se zřetelem ke konečným závěrům, k nimž se došlo ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství, měla by být k zabránění vzniku další újmy výrobnímu odvětví Společenství, která by byla způsobena dumpingovým dovozem, uložena antidumpingová opatření.
(88)
Antidumpingová opatření mohou mít různé podoby. I když má Komise širokou posuzovací pravomoc při volbě podoby opatření, zůstává účelem odstranění účinků dumpingu způsobujícího újmu. Prozatímním nařízením bylo zavedeno valorické clo stanovené v souladu s pravidlem o nižším clu, v rozsahu od 0 % u vyvážejícího výrobce, který má status tržního hospodářství, přes 12,6 % u vyvážejícího výrobce majícího individuální zacházení po 34,2 % u ostatních společností.
(89)
Po přijetí prozatímních opatření a jak je zdůrazněno v 51. bodě odůvodnění, cena dotčeného výrobku na trhu Společenství vzrostla v roce 2006, tedy v roce následujícím po období šetření, o +/- 20 %. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je poměrně homogenní, a s cílem vyhnout se tomu, aby opatření zasáhla za těchto okolností uživatele nepřiměřeně, se má zato, že minimální dovozní cena by byla v tomto případě nejvhodnější podobou opatření. Připomíná se, že účel minimální dovozní ceny je týž jako valorického cla, tj. odstranit účinky dumpingu způsobujícího újmu. Podle této formy cla se nebude platit žádné clo za dovoz uskutečněný za cenu CIF na hranici Společenství, která odpovídá minimální dovozní ceně nebo je vyšší. Pokud se dovoz uskuteční za nižší cenu, bude se platit rozdíl mezi stávající cenou a minimální dovozní cenou.
(90)
Pokud jde o úroveň minimální dovozní ceny, byla stanovena na základě týchž zjištění, konkrétně týchž rozpětí dumpingu a prodeje pod cenou, jak je stanoveno v prozatímním nařízení.
(91)
Při stanovení minimální dovozní ceny byly zohledněny jak zjištěná dumpingová rozpětí, tak výše cel nezbytných k odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
2. Úroveň odstraňující újmu
(92)
V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení je konečné clo stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí nebo rozpětí újmy, podle toho, které je nižší. Musela být proto stanovena cena nezpůsobující újmu nebo minimální dovozní cena nezpůsobující újmu, aby bylo možno použít toto pravidlo. Tato minimální dovozní cena nezpůsobující újmu byla poté srovnána s konkrétní minimální dovozní cenou nezpůsobující újmu společnosti, která se zakládala na běžné hodnotě upravené na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství.
(93)
Pro účely výpočtu ceny nezpůsobující újmu musela být vzata v úvahu úroveň cel nezbytná k tomu, aby výrobní odvětví Společenství pokrylo výrobní náklady a dosáhlo zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v průmyslovém odvětví za běžných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že nebyly žádné připomínky účastníků řízení, byly pro stanovení ziskového rozpětí 6,5 % použity tytéž úvahy, jak jsou stanoveny ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(94)
Zmrazené jahody se dovážejí pod třemi různými kódy kombinované nomenklatury (kódy „KN“) s různou výší cla v závislosti na množství přidaného cukru nebo jiných sladidel obsažených v dováženém zboží. Aby bylo možno vzít v úvahu různé výše cla, musely být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro jednotlivé kódy KN.
(95)
Jak bylo stanoveno ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že jeden čínský vyvážející výrobce nevyváží za dumpingové ceny. Na vývoz této společnosti tedy nebude použito žádné antidumpingové opatření.
(96)
Ve všech ostatních případech byla minimální dovozní cena nezpůsobující újmu ve výši 684,20 EUR, kterou lze použít na veškerý čínský vývoz, shledána nižší než příslušné nedumpingové minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cena byla proto stanovena na úrovni minimální dovozní ceny nezpůsobující újmu pro všechen ostatní vývoz z ČLR.
(97)
Pokud se dovoz na hranici Společenství uskutečňuje za cenu CIF, která se rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, nebude se platit žádné clo. Naopak, pokud se dovoz uskutečňuje za ceny nižší než minimální dovozní cena, bude se platit clo odpovídající skutečně placené ceně a minimální dovozní ceně.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(98)
Prozatímní cla ve formě valorických cel v rozsahu od 0 % do 34,2 % za dovážený výrobek, která se používala v období od 19. října 2006, by měla být uvolněna. Konečný výběr valorického cla by byl neúměrný odstranění dumpingu způsobujícího újmu, neboť ceny v tomto období byly výrazně vyšší než minimální dovozní cena.
4. Vynutitelnost minimální dovozní ceny
(99)
Systém cel podle minimální dovozní ceny může být obtížněji vynutitelný a náchylnější k nesprávné deklaraci celní hodnoty zboží než jiné podoby opatření. S ohledem na možné nebezpečí, které existuje v souvislosti s dohodami o vyrovnání v tomto tržním odvětví, je skutečně nezbytné zavést dvojitý systém opatření. Tento dvojitý systém se skládá z minimální dovozní ceny a pevného cla. V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení se pevně stanovené clo vypočítává na základě váženého průměrného rozpětí újmy, neboť bylo zjištěno, že je nižší než vážené průměrné rozpětí dumpingu. Aby bylo zajištěno skutečné dodržování minimální dovozní ceny, měli by být dovozci informováni o tom, že pokud je kontrolou po dodání zjištěno, že i) čistá cena s dodáním na hranice Společenství skutečně zaplacená prvním nezávislým zákazníkem ve Společenství (podovozní cena) je nižší než čistá cena s dodáním na hranice Společenství před proclením, jak vyplývá z celního prohlášení, a ii) podovozní cena je nižší než minimální dovozní cena, na příslušné transakce se zpětně uvalí pevně stanovené clo, ledaže by uvalení pevně stanoveného cla navíc s cenou po dodání vedlo k částce (skutečně zaplacená cena zvýšená o pevně stanovené clo), která je i nadále nižší než minimální dovozní cena. V takovém případě se použije clo odpovídající rozdílu mezi minimální dovozní cenou a podovozní cenou. Celní orgány by měly bezodkladně informovat Komisi o všech případech, kdy zjistí náznaky nesprávné deklarace zboží.
(100)
V této souvislosti a s cílem řešit vzniklé obavy hodlá Komise zavést tři konkrétní pilíře, aby zajistila trvalou platnost opatření a jejich dodržování. Za prvé se odkazuje na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (6), mimo jiné na článek 78, podle něhož celní orgány mohou kontrolovat obchodní doklady a jiné údaje vztahující se k dovozním nebo vývozním operacím se zbožím nebo k následným obchodním operacím s týmž zbožím. Kontrolu lze provést u deklaranta nebo jiné osoby, která se přímo nebo nepřímo obchodně podílí na uvedených operacích, nebo jiné osoby, která má v držení zmíněné doklady a údaje pro obchodní účely. Celní orgány mohou rovněž kontrolovat zboží.
(101)
Za druhé, kvůli co nejlepší ochraně proti případnému utlumení účinků opatření, zvláště mezi společnostmi ve spojení, oznamuje Komise záměr bezodkladně zahájit přezkum podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení a může zavést registraci dovozu v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení, pokud jí bude poskytnut důkaz o takovém jednání.
(102)
Komise se bude opírat mimo jiné o informace z dozoru nad dovozem poskytované vnitrostátními celními orgány i o informace poskytované členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN 0811 10 11, 0811 10 19 a 0811 10 90.
2. Sazba konečného antidumpingového cla pro společnost Yantai Yongchang Foodstuff se stanoví takto:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Pro všechny ostatní společnosti se sazba konečného antidumpingového cla stanoví jako rozdíl mezi minimální dovozní cenou stanovenou v odstavci 4 a čistou cenou s dodáním na hranice Společenství, před proclením, pokud je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Žádné clo se nevybírá, pokud se čistá cena s dodáním na hranice Společenství rovná odpovídající minimální dovozní ceně stanovené v odstavci 4, nebo je vyšší.
4. Pro účely odstavce 3 platí minimální dovozní cena stanovená ve sloupci 2 níže uvedené tabulky. Zjistí-li se po podovozním ověření, že čistá cena s dodáním na hranice Společenství skutečně zaplacená prvním nezávislým dovozcem ve Společenství (podovozní cena) je nižší než čistá cena s dodáním na hranice Společenství před proclením, jak vyplývá z celního prohlášení, a podovozní cena je nižší než minimální dovozní cena, použije se pevné antidumpingové clo stanovené ve sloupci 3 nebo 4 níže uvedené tabulky, pokud není součet pevného cla stanoveného ve sloupci 3 nebo 4 a podovozní ceny nejméně roven částce (skutečně zaplacená cena plus pevné clo) nižší, než je minimální dovozní cena stanovená ve sloupci 2 níže uvedené tabulky. V tom případě se použije clo odpovídající rozdílu mezi minimální dovozní cenou stanovenou ve sloupci 2 níže uvedené tabulky a podovozní cenou. Pokud se toto pevné antidumpingové clo vybírá zpětně, vybere se jen rozdíl převyšující dříve zaplacené antidumpingové clo vypočtené z minimální dovozní ceny.
Kód KN a obchodní úprava jahod
Minimální dovozní cena v EUR/t čisté hmotnosti výrobku
Pevně stanovené clo v EUR/t čisté hmotnosti výrobku použitelné pro společnost Dandong Junao Foodstuff
(doplňkový kód TARIC A780)
Pevně stanovené clo v EUR/t čisté hmotnosti výrobku použitelné pro všechny ostatní společnosti
(doplňkový kód A999)
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel s obsahem cukru větším než 13 % hmotnosti (KN 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel s obsahem cukru nepřevyšujícím 13 % hmotnosti (KN 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel (KN 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. V případech, kdy bylo zboží před propuštěním do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je tedy pro účely určení celní hodnoty příslušně upravena podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (7), se částka antidumpingového cla vypočítaná na základě odstavců 3 a 4 sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrnému snížení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 1551/2006 z dovozu jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházejících z Čínské lidové republiky se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 16. dubna 2007
REGOLAMENTO (CE) N. 407/2007 DEL CONSIGLIO
del 16 aprile 2007
che istituisce misure antidumping definitive e libera il dazio provvisorio istituito su talune importazioni di fragole congelate originarie della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9 e l’articolo 10, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Misure provvisorie
(1)
Il 18 ottobre 2006, con regolamento (CE) n. 1551/2006 (2) («regolamento provvisorio»), la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcuni tipi di fragole congelate originarie della Repubblica popolare cinese (RPC).
2. Fase successiva del procedimento
(2)
In seguito all’istituzione di un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcuni tipi di fragole congelate dalla RPC, tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni alla base del regolamento provvisorio. È stato inoltre concesso loro un lasso di tempo entro il quale comunicare eventuali osservazioni sulle suddette informazioni.
(3)
Alcune parti hanno presentato osservazioni per iscritto. Le parti che ne avevano fatto richiesta hanno anche avuto la possibilità di essere sentite. La Commissione ha chiesto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie. Le osservazioni comunicate oralmente e per iscritto dalle parti sono state esaminate e, ove ritenuto opportuno, le conclusioni provvisorie sono state debitamente modificate.
(4)
Tutte le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base a cui si è previsto di imporre misure definitive e di liberare gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio istituito dal regolamento (CE) n. 1551/2006 (informazione finale). Dopo la comunicazione delle suddette informazioni, alle parti interessate è stato concesso un periodo di tempo entro il quale presentare le loro osservazioni. Le osservazioni comunicate oralmente e per iscritto dalle parti sono state esaminate e, ove ritenuto opportuno, le conclusioni sono state modificate di conseguenza.
3. Parti interessate dal procedimento
(5)
La Commissione ha continuato a raccogliere tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. Oltre alle visite di verifica svolte presso le società elencate al considerando 8 del regolamento provvisorio, dopo l’istituzione delle misure provvisorie sono state effettuate altre visite di verifica presso le sedi dei seguenti utilizzatori e importatori comunitari:
importatori/operatori commerciali
-
BS Foods BV, Gennep, Paesi Bassi,
-
Skogsmat AB, Karlstad, Svezia,
utilizzatori/trasformatori
-
Agrana Frucht GmbH & Co. KG, Gleisdorf, Austria,
-
Agrana S.A., Neuilly-sur-Seine, Francia,
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Danimarca,
-
Groupe Danone, Parigi, Francia,
-
Materne S.A.S., Limonest, Francia,
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Germania,
-
Schwartauer Werke GmbH & Co. KGaA, Bad Schwartau, Germania,
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Francia.
4. Periodo dell’inchiesta
(6)
Si rammenta che l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso fra il 1o gennaio 2005 e il 31 dicembre 2005 («il periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze pertinenti per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso fra il 1o gennaio 2002 e la fine del periodo d’inchiesta («il periodo in esame»).
(7)
Una delle parti interessate ha sollevato dubbi sulla scelta del periodo dell’inchiesta, sostenendo che il 2005 non è stato un anno rappresentativo perché i prezzi all’importazione sono stati anormalmente bassi. Tuttavia, il periodo dell’inchiesta è stato determinato secondo l’articolo 6, paragrafo 1, del regolamento di base, che dispone che il periodo dell’inchiesta copre di norma un periodo di almeno sei mesi immediatamente precedente l’apertura del procedimento. Di conseguenza, le particolarità relative all’anno 2005 non si sono riflesse nella scelta del PI, ma sono state esaminate nell’analisi del nesso di causalità.
(8)
Tenuto conto di quanto precede, il periodo dell’inchiesta (PI) come definito nel considerando 11 del regolamento provvisorio è confermato.
5. Prodotto in esame e prodotto simile
(9)
Si ricorda che nel considerando 13 del regolamento provvisorio il prodotto in esame è così definito: fragole, anche cotte in acqua o al vapore, congelate, anche con aggiunta di zuccheri o di altri dolcificanti, originarie della Repubblica popolare cinese, dichiarate di norma ai codici NC 0811 10 11, 0811 10 19 e 0811 10 90.
(10)
Alcune parti interessate hanno affermato che esistono grandi differenze, secondo l’uso e la qualità, tra i tipi di fragole congelate. Per la stessa ragione, è stato sostenuto che le fragole congelate d’origine cinese non sono comparabili a quelle prodotte dall’industria comunitaria.
(11)
Nel considerando 15 del regolamento provvisorio è precisato che l’inchiesta ha messo in evidenza che i vari tipi del prodotto in esame, come pure le fragole congelate prodotte e vendute sul mercato comunitario dai produttori comunitari, nonostante differenze di varietà, di qualità, di dimensione e di trattamenti successivi, presentano le stesse caratteristiche fisiche e biologiche essenziali e gli stessi usi. Sono stati quindi considerati come un unico prodotto. Poiché le parti interessate non hanno addotto ulteriori prove a sostegno delle loro affermazioni e in mancanza di elementi nuovi, l’argomentazione è respinta.
(12)
In assenza di ulteriori osservazioni sulla definizione del prodotto in esame e del prodotto simile, si confermano il contenuto e le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 12 a 16 del regolamento provvisorio.
B. DUMPING
1. Trattamento riservato alle imprese operanti in economia di mercato
(13)
Non è stato ricevuto alcun commento che giustifichi una modifica delle conclusioni relative al trattamento riservato alle imprese operanti in economia di mercato. Di conseguenza, le conclusioni esposte nei considerando da 17 a 26 del regolamento provvisorio sono confermate.
2. Trattamento individuale
(14)
I tre produttori esportatori ai quali è stato rifiutato il trattamento individuale («TI») hanno sostenuto che questa decisione deve essere riveduta. Si ricorda che le tre imprese in questione non soddisfacevano ai criteri b) ed e) di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base. Secondo il criterio b), i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati e le condizioni di vendita sono determinati liberamente. Secondo il criterio e), l’ingerenza dello Stato non è tale da consentire l’elusione dei dazi qualora si concedano aliquote diverse ai singoli esportatori.
(15)
Nessuno degli argomenti addotti dalle tre imprese in questione giustifica una modifica della decisione provvisoria. In particolare, è stato accertato che le imprese interessate erano soggette all’ingerenza dello Stato, che impediva loro di determinare liberamente le quantità esportate [criterio b)].
(16)
Inoltre, l’ingerenza dello Stato è tale da consentire l’elusione dei dazi qualora si concedano aliquote diverse ai singoli esportatori [criterio e)].
(17)
In assenza di altre osservazioni al riguardo, si confermano le conclusioni di cui ai considerando 27 e 28 del regolamento provvisorio.
3. Valore normale
(18)
Dopo la pubblicazione delle misure provvisorie non è stato ricevuto alcun commento che giustifichi una modifica della decisione di utilizzare la Turchia come paese di riferimento. La decisione è pertanto confermata. Si ricorda che ai fini della determinazione del valore normale, i prezzi nazionali delle fragole turche sono stati adeguati per tenere conto della loro migliore qualità rispetto alle fragole cinesi (cfr. i considerando 39 e 44 del regolamento provvisorio).
(19)
In assenza di altre osservazioni relative al valore normale, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 29 a 42 del regolamento provvisorio.
4. Prezzo all’esportazione
(20)
In assenza di altri commenti, le conclusioni relative ai prezzi all’esportazione esposte nel considerando 43 del regolamento provvisorio sono confermate.
5. Confronto
(21)
È fatto riferimento nel considerando 44 del regolamento provvisorio. In assenza di ogni commento che giustifichi una modifica delle conclusioni esposte in tale considerando, le conclusioni provvisorie sono confermate.
6. Margine di dumping
(22)
Tenuto conto di quanto precede, i margini di dumping definitivi, espressi in percentuale del prezzo cif franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
tutte le altre società 66,9 %
C. PREGIUDIZIO
1. Produzione comunitaria
(23)
In mancanza di nuove osservazioni, sono confermate le conclusioni provvisorie relative alla produzione comunitaria totale di cui al considerando 51 del regolamento provvisorio.
2. Definizione dell’industria comunitaria
(24)
In assenza di qualsiasi commento, la definizione dell’industria comunitaria di cui ai considerando 52 e 53 del regolamento provvisorio è confermata.
3. Campionamento ai fini dell’analisi del pregiudizio
(25)
Si ricorda che, tenuto conto del numero elevato di produttori di fragole congelate nella Comunità, è stato scelto per valutare il pregiudizio un campione di otto produttori. Una delle parti interessate ha obiettato che il campione di produttori comunitari non era rappresentativo per il fatto che tutti i produttori scelti si trovavano in Polonia. È stato sostenuto che un campione basato sul massimo volume di produzione deve, per essere rappresentativo, tenere conto anche della collocazione geografica dei produttori.
(26)
Nel considerando 54 del regolamento provvisorio si precisa che la selezione del campione è stata effettuata a norma dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base, che prevede che un campione possa essere scelto sulla base del più grande volume rappresentativo di produzione sul quale l’indagine può ragionevolmente vertere tenuto conto del tempo disponibile.
(27)
Pertanto, la selezione di un campione in base a questo metodo deve in primo luogo tenere conto della rappresentatività in termini di volume di produzione. Non è necessario che il campione sia anche rappresentativo geograficamente. La rappresentatività geografica può essere presa in considerazione in via subordinata, ma non costituisce un obbligo.
(28)
Inoltre, poiché la produzione di fragole congelate è soprattutto concentrata in Polonia, in volume e in numero di produttori, il fatto di tener conto della collocazione geografica non escluderebbe, in questo caso, la scelta di un campione composto da soli produttori polacchi. Questo argomento è quindi respinto.
(29)
In assenza di altri commenti, il campionamento ai fini della valutazione del pregiudizio di cui ai considerando 54 e 55 del regolamento provvisorio è confermato.
4. Consumo nella Comunità
(30)
In assenza di osservazioni, si conferma il calcolo del consumo comunitario di cui ai considerando 56 e 59 del regolamento provvisorio.
5. Importazioni nella Comunità dai paesi interessati
5.1. Volume e quota di mercato delle importazioni in questione
(31)
In assenza di osservazioni, si conferma il calcolo del volume e della quota di mercato delle importazioni del prodotto in esame di cui ai considerando 60 e 61 del regolamento provvisorio.
5.2. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione
(32)
Una delle parti ha sostenuto che ai fini dell’analisi della sottoquotazione occorrerebbe procedere ad un adeguamento per tenere conto delle differenze qualitative tra le fragole congelate prodotte dall’industria comunitaria e quelle dei produttori-esportatori. Si è però constatato che, nella fase provvisoria, solo alcune operazioni di vendita dei produttori-esportatori erano prese in considerazione nel calcolo della sottoquotazione. Non sono state prese in considerazione le vendite di esportazioni di qualità inferiore perché l’industria comunitaria non ha né prodotto né venduto tali prodotti. Date queste circostanze, l’adeguamento richiesto non è stato concesso. In assenza di altri commenti, le conclusioni sui prezzi delle importazioni del prodotto in esame e sulla sottoquotazione dei prezzi di cui ai considerando da 62 a 64 del regolamento provvisorio sono confermate.
6. Situazione dell’industria comunitaria
(33)
Alcune parti interessate hanno sostenuto che i prezzi dell’industria comunitaria sono aumentati nel 2006 a circa 1 000 EUR a tonnellata e che di questo l’analisi del pregiudizio dovrebbe tener conto. Occorre però ricordare che il periodo dell’inchiesta va dal 1o gennaio 2005 al 31 dicembre 2005 e che il periodo per il quale le tendenze utili alla valutazione del pregiudizio sono state analizzate va dal 1o gennaio 2002 alla fine del periodo dell’inchiesta. Non stati quindi presi in considerazione i movimenti di prezzo successivi al PI nell’analisi del pregiudizio, ai sensi dell’articolo 6, paragrafo 1, ultima frase, del regolamento di base. L’importanza dell’aumento dei prezzi nel 2006 è tuttavia esaminata oltre nella sezione «D. Nesso causale» (considerando da 51 a 54).
(34)
Nessuna parte interessata ha messo in discussione i dati sulla situazione dell’industria comunitaria e la loro interpretazione, di cui ai considerando da 66 a 85 del regolamento provvisorio. Sono quindi confermate le conclusioni di questi considerando del regolamento provvisorio.
6.1. Dati sulla produzione comunitaria nel suo insieme
(35)
Nessuna parte interessata ha messo in discussione i dati macroeconomici e la loro interpretazione, di cui ai considerando da 86 a 88 del regolamento provvisorio. Sono quindi confermate le conclusioni di questi considerando del regolamento provvisorio.
7. Conclusioni in merito al pregiudizio
(36)
Tenuto conto di quanto precede, si conferma che l’industria comunitaria ha subito un grave pregiudizio ai sensi dell’articolo 3 del regolamento di base.
D. NESSO CAUSALE
1. Osservazioni delle parti interessate
(37)
Dopo l’istituzione delle misure provvisorie, varie parti interessate hanno sostenuto che il pregiudizio subito dall’industria comunitaria sia stato causato da altri fattori. Alcuni degli argomenti avanzati sono già stati esaminati nel regolamento provvisorio. I nuovi argomenti sono presi in considerazione, se necessario, qui di seguito.
2. Effetti delle importazioni da paesi terzi
(38)
È stato sostenuto che le importazioni dal Marocco non sono state sufficientemente prese in considerazione come causa di pregiudizio. Una delle parti ha messo in dubbio l’interpretazione dei dati del considerando 99 del regolamento provvisorio e ha segnalato che il prezzo praticato dal Marocco durante il PI era inferiore al prezzo d’equilibrio dell’industria comunitaria, il che avrebbe contribuito al pregiudizio.
(39)
Si fa notare che secondo la tabella del considerando 99 del regolamento provvisorio, i prezzi delle importazioni dal Marocco sono stati sempre assai più elevati di quelli dell’industria comunitaria. Anche gli esportatori marocchini sono stati danneggiati dalle esportazioni cinesi a basso prezzo e hanno dovuto reagire abbassando i prezzi delle esportazioni verso la Comunità. Questo è confermato dalla diminuzione del volume delle importazioni di fragole congelate originarie del Marocco. Questo argomento è stato quindi respinto.
3. Impatto delle fluttuazioni monetarie
(40)
Durante il PI lo zloty si è deprezzato rispetto all’euro. Alcune parti interessate hanno sostenuto che il calo dei prezzi subito dall’industria comunitaria sarebbe meno sensibile se i calcoli fossero espressi in zloty anziché in euro. Tra il 2004 ed il 2005, lo zloty si è svalutato di circa il 10 %, ma in questo stesso periodo il calo dei prezzi comunitari, espressi in euro, è stato del 35 %.
(41)
Tenuto conto del divario tra la fluttuazione della valuta di circa il 10 % e il calo dei prezzi fino al 35 %, il deprezzamento dello zloty rispetto all’euro non può essere considerato una causa principale della diminuzione dei prezzi dell’industria comunitaria. Questo argomento è stato quindi respinto.
4. Impatto delle pretese insufficienze strutturali o decisioni di natura speculativa dell’industria comunitaria
(42)
Alcune parti interessate hanno sviluppato l’argomento già esaminato nel regolamento provvisorio ai considerando da 106 a 110, vale a dire che il pregiudizio era da attribuirsi a errate decisioni commerciali e a difficoltà strutturali dei produttori comunitari. A sostegno delle loro tesi, hanno citato una relazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo sulla situazione del settore dei frutti a bacche e delle ciliegie destinati alla trasformazione e un documento di lavoro allegato dei servizi della Commissione sullo stesso argomento (3), nonché una risoluzione del Parlamento europeo sulla situazione dei frutti a bacche e delle ciliegie destinati alla trasformazione adottata il 12 ottobre 2006 (4).
(43)
Va notato che la Commissione ha tenuto conto della relazione nelle sue conclusioni provvisorie, come dimostra il riferimento al considerando 138 del regolamento provvisorio. La relazione e la risoluzione forniscono importanti informazioni di base sul settore dei frutti rossi nella Comunità, ma entrambe mettono l’accento sulle difficoltà dei coltivatori di fragole fresche, più che su quelle dell’industria comunitaria (imprese di congelamento). In ogni caso, né la relazione né la risoluzione giungono alla conclusione che i problemi dei produttori comunitari siano imputabili alle insufficienze strutturali dell’industria comunitaria stessa.
(44)
È stato inoltre sostenuto che l’adesione della Polonia all’UE avrebbe causato il trasferimento di lavoratori polacchi verso paesi che offrono salari più elevati, ponendo così nuovi problemi all’industria, in particolare un aumento del costo della manodopera sul mercato interno. È stato anche affermato che a causa delle nuove misure di restrizione alle frontiere, l’industria comunitaria non poteva più contare su una manodopera a basso costo proveniente da paesi limitrofi non membri dell’UE. Tale evoluzione avrebbe avuto effetti negativi su questa industria ad alta intensità di manodopera.
(45)
Questa evoluzione potrebbe avere determinato un aumento dei costi della manodopera per gli agricoltori. Tuttavia, quest’eventuale aumento è direttamente legato ai costi degli agricoltori e non a quelli dell’industria comunitaria (imprese di congelamento). Di conseguenza, la correlazione tra l’aumento dei costi degli agricoltori e i costi dell’industria comunitaria è soltanto parziale. Inoltre, secondo la relazione e il documento di lavoro della Commissione di cui al considerando 42, risulterebbe che nonostante l’aumento dei costi di produzione, i prezzi di vendita delle fragole fresche siano diminuiti e non aumentati dopo l’adesione della Polonia all’Unione europea. Tenuto conto del fatto che i prezzi di vendita sono diminuiti, l’aumento dei costi per i produttori di fragole fresche non ha potuto avere un’incidenza sull’industria comunitaria. Questo argomento è quindi respinto.
(46)
Una delle parti ha sostenuto che gli investimenti e le ristrutturazioni che l’industria comunitaria ha compiuto per migliorare la sua efficienza hanno avuto conseguenze negative sulla sua redditività e sul suo flusso di liquidità. I costi degli investimenti effettuati dall’industria comunitaria non alterano il fatto che durante il PI i prezzi sono fortemente diminuiti fino a un livello pregiudizievole e che sono stati i prezzi bassi ad avere l’incidenza di gran lunga più rilevante sulla redditività dell’industria comunitaria. Gli investimenti effettuati hanno contribuito ad aumentare l’efficienza dell’industria comunitaria, come indicato nel considerando 81 del regolamento provvisorio. Questo argomento è pertanto respinto.
(47)
È stato inoltre sostenuto che il pregiudizio subito dall’industria comunitaria sia da imputarsi all’industria stessa perché la qualità del prodotto era inferiore a quella dei prodotti originari della Spagna e della California. A tale riguardo, è da notare che la Spagna e la California producono principalmente per il mercato degli ortofrutticoli freschi e che nulla indica che l’industria comunitaria abbia perso quote di mercato rispetto a questi produttori. Le importazioni di fragole congelate degli Stati Uniti sono state inferiori a 200 tonnellate durante il PI e non hanno potuto avere un effetto rilevante sulla redditività dell’industria comunitaria. Questo argomento è pertanto respinto.
(48)
In ogni caso, per quanto concerne le pretese insufficienze strutturali dell’industria comunitaria, nulla dimostra la loro esistenza. Queste affermazioni devono dunque essere respinte. Le conclusioni enunciate nei considerando da 106 a 110 del regolamento provvisorio sono confermate.
5. Pregiudizio auto-inflitto risultante dai livelli dei prezzi stabiliti dall’industria comunitaria
(49)
Per quanto riguarda le pretese decisioni di natura speculativa dell’industria comunitaria di cui ai considerando 108 e 110 del regolamento provvisorio, un utilizzatore ha sostenuto che i prezzi sul mercato comunitario erano determinati non dalle importazioni cinesi, ma principalmente dall’industria comunitaria, che detiene la maggiore quota di mercato. Secondo questa tesi, la tendenza al ribasso dei prezzi è determinata non da importazioni cinesi in dumping, ma dall’industria comunitaria stessa.
(50)
È certo che l’industria comunitaria, che deteneva una quota di mercato del 59 % durante il PI, mantiene un ruolo importante nei riguardi dei prezzi di mercato. Tuttavia, nonostante questa quota di mercato elevata, non si può negare che le importazioni dalla RPC a prezzi inferiori del 6 % a quelli dell’industria comunitaria abbiano avuto un impatto negativo sui prezzi del mercato. Queste importazioni in dumping hanno esercitato una pressione globale al ribasso sui prezzi nella Comunità e, inoltre, sono riuscite ad aumentare sensibilmente la loro quota di mercato, che è passata dal 4 % nel 2002 al 20 % durante il PI. L’argomento deve quindi essere respinto.
6. La natura ciclica delle fragole congelate e l’impatto del volume del raccolto
(51)
Le fragole congelate sono un prodotto agricolo delicato e l’indagine ha mostrato che la disponibilità di fragole fresche riveste un’importanza essenziale per il prezzo delle fragole congelate. Molte delle parti interessate hanno affermato che il raccolto particolarmente cattivo del 2003 costituiva una causa principale del pregiudizio osservato durante il PI. Alcune hanno anche affermato che il prezzo delle fragole segue generalmente un ciclo di quattro anni, durante il quale un aumento dei prezzi conduce alla sovrapproduzione, quindi ad un crollo dei prezzi. È stato sostenuto che il 2005 ha rappresentato il punto più basso di questo ciclo e che i prezzi particolarmente bassi registrati in quell’anno erano la conseguenza di questa fluttuazione naturale. Variazioni di prezzo hanno potuto essere osservate anche per un periodo precedente al 2002 e questo argomento è stato anche confermato dall’aumento di +/- 20 % dei prezzi osservato nel 2006, cioè subito dopo il PI.
(52)
Da un’ulteriore analisi dei prezzi delle fragole congelate oltre al periodo interessato è risultato che fluttuazioni dei prezzi si sono avute durante un periodo significativo prima del 2002. Il raccolto abbondante del 2001, ad esempio, ha determinato un forte ribasso dei prezzi. Questi prezzi bassi, a loro volta, hanno condotto a un ribasso della produzione di fragole fresche negli anni successivi, cosa che ha permesso ai prezzi di stabilizzarsi nuovamente. Secondo un’analisi delle tendenze, i prezzi del prodotto in esame seguono un andamento ciclico fortemente influenzato dalle condizioni meteorologiche e dal volume dei raccolti.
(53)
Occorre tuttavia ricordare che il volume delle importazioni dalla Cina è aumentato del 380 % a prezzi che sono diminuiti del 38 % nel periodo considerato e che questo fenomeno ha avuto conseguenze significative sulla situazione finanziaria dell’industria comunitaria, che ha subito perdite insostenibili.
(54)
Anche se le fluttuazioni naturali dei prezzi delle fragole congelate e le conseguenze del volume del raccolto hanno certamente avuto un’incidenza non trascurabile sui prezzi dell’industria comunitaria, non possono di per sé essere considerate come l’unica o principale causa del pregiudizio subito dall’industria comunitaria.
7. Conclusioni sul nesso di causalità
(55)
Confermando le conclusioni di cui ai considerando 97 e 98 del regolamento provvisorio, l’inchiesta ha dimostrato l’esistenza di un nesso di causalità tra le importazioni in dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria comunitaria.
(56)
L’inchiesta ha anche messo in luce una correlazione tra i prezzi dell’industria comunitaria e le fluttuazioni di prezzo legate alla natura ciclica e alle variazioni stagionali del raccolto. Questa conclusione è suffragata da dati raccolti prima e durante il periodo considerato, come pure dall’evoluzione osservata dopo il PI.
(57)
Anche se queste variazioni cicliche possono avere aggravato la situazione finanziaria dell’industria comunitaria, l’ampiezza del calo dei prezzi dell’industria comunitaria e la tendenza negativa messa in evidenza nell’analisi della situazione dell’industria comunitaria descritta nei considerando da 66 a 85 del regolamento provvisorio non possono essere attribuite esclusivamente alle «fluttuazioni naturali». L’analisi dell’impatto della natura ciclica del prodotto e del volume del raccolto non permette di concludere che l’influenza di questi fattori sia stata sufficientemente forte da rompere il nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall’industria comunitaria.
(58)
In base a quanto precede e in assenza di osservazioni in merito al nesso causale, si confermano le conclusioni di cui ai considerando 113 e 114 del regolamento provvisorio.
E. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Considerazioni generali
(59)
È stato valutato se, alla luce delle osservazioni e degli elementi aggiuntivi forniti dalle parti interessate in seguito all’istituzione delle misure provvisorie, resti valida la conclusione provvisoria secondo cui l’istituzione di misure non è contraria all’interesse comunitario. Come nella fase provvisoria, la determinazione dell’interesse della Comunità si è basata su una valutazione di tutti gli interessi in causa, cioè quelli dell’industria comunitaria, degli importatori, dei trasformatori/utilizzatori e degli agricoltori.
(60)
La Commissione ha preso contatto con un gran numero di parti interessate per ottenere il loro parere. Oltre all’industria comunitaria, ha sentito i rappresentanti di tutti le principali marche sul mercato e le associazioni rappresentanti gli interessi degli utilizzatori e ha proceduto a verifiche supplementari in loco.
2. Interesse dell’industria comunitaria e dell’industria a monte
(61)
Nella fase preliminare l’inchiesta ha mostrato che alla produzione comunitaria partecipa un gran numero di fabbricanti di prodotti congelati, che impiegano 2 700 dipendenti per la produzione e la vendita del prodotto in esame. Esiste anche una correlazione parziale tra la situazione dell’industria del congelamento e gli agricoltori che forniscono le fragole, poiché questi ultimi coltivano soltanto la varietà di fragole destinata alla congelazione e l’industria della congelazione costituisce il solo sbocco di questo prodotto.
(62)
Si ricorda che i produttori comunitari hanno subito un pregiudizio sostanziale nel corso del periodo considerato e hanno registrato perdite fino al 12,5 % a causa di importazioni in dumping. Queste perdite sono state subite nonostante il fatto che l’industria comunitaria abbia ridotto i costi diminuendo il prezzo pagato agli agricoltori per le fragole fresche. Il prezzo pagato per le fragole fresche è stato inferiore ai costi di produzione degli agricoltori e non è quindi sostenibile a lungo termine sia per gli agricoltori che per l’industria comunitaria. Se il prezzo delle fragole congelate dovesse nuovamente scendere sotto il livello non pregiudizievole, le conseguenze sarebbero di due tipi. L’industria comunitaria subirebbe perdite finanziarie e correrebbe il rischio a lungo termine di non potere più rifornirsi in fragole fresche per il fatto che il prezzo che sarebbe disposta a pagare agli agricoltori sarebbe così basso che questi potrebbero decidere di cessare questo tipo d’attività. Occorre ricordare che secondo le stime, la Polonia contava nel 2002 96 700 produttori commerciali di fragole fresche, di cui circa 80 000 produttori di fragole destinate alla trasformazione. Anche se è possibile che il numero di produttori sia diminuito a seguito del consolidamento osservato nel settore, è certo che la produzione di fragole costituisce un’attività economica importante per un gran numero di aziende agricole polacche. La coltura delle fragole ha un’importanza essenziale per alcune regioni polacche con un tasso di disoccupazione elevato e la mancata adozione di misure avrebbe per effetto di accrescere ulteriormente il tasso di disoccupazione. Inoltre, questi agricoltori non possono passare ad altre colture più proficue poiché il suolo di queste regioni è adatto principalmente alla coltura delle fragole.
(63)
Come indicato nel regolamento provvisorio (considerando 139), i prezzi pagati agli agricoltori dal 2004 sono stati così bassi da non coprire i costi di produzione.
(64)
Inoltre, come confermato dalla relazione della Commissione di cui al considerando 42, i produttori di fragole polacchi rappresentano un’industria frammentata ed è improbabile che possano raggiungere mercati diversi dai fabbricanti di prodotti congelati locali. Di conseguenza, il deterioramento della situazione finanziaria dell’industria della congelazione avrebbe ripercussioni importanti per gli agricoltori. Il fatto che i prezzi del mercato siano nuovamente aumentati dopo il PI, fino a raggiungere livelli non pregiudizievoli e che le importazioni cinesi siano diminuite può sollevare dubbi sulla necessità di adottare misure miranti a migliorare la situazione dell’industria comunitaria; tuttavia, nulla lascia presumere che questo aumento abbia un carattere permanente né che debba protrarsi nel tempo.
(65)
Date queste circostanze, è certo che l’industria comunitaria e gli agricoltori trarrebbero vantaggio dall’adozione di misure antidumping e che tali misure potrebbero avere un effetto di stabilizzazione del mercato comunitario. Il prezzo delle fragole congelate non scenderebbe per effetto di importazioni di fragole dalla RPC. I produttori comunitari potrebbero quindi aumentare i loro prezzi e ottenere un margine di profitto ragionevole. Gli effetti sull’industria a monte sarebbero molto probabilmente positivi. Si è dunque concluso che l’adozione di misure sarebbe nell’interesse dell’industria comunitaria e dei produttori di fragole.
3. Interesse degli importatori indipendenti
(66)
Oltre agli accertamenti della fase preliminare dell’indagine, la Commissione ha visitato altri due importatori del prodotto in esame dalla RPC, che vendono anche fragole prodotte nell’UE, in quantità comprese tra il 50 e il 60 % dei loro acquisti rispettivi. Va però segnalato che il commercio di fragole congelate costituisce soltanto una parte delle loro attività commerciali e rappresenta tra il 30 e il 50 % del loro fatturato. Le loro importazioni dalla RPC rappresentano circa il 14 % del totale delle importazioni del prodotto in esame. Gli importatori sono quindi considerati rappresentativi. Gli importatori in questione si sono dichiarati contrari alle misure antidumping. Secondo l’indagine, la domanda di fragole congelate non è destinata a cambiare, poiché la domanda di fragole è determinata dalle preferenze dei consumatori, su cui non influirà l’istituzione di misure antidumping. Di conseguenza, gli importatori non rischiano di essere toccati dagli aumenti di prezzo poiché potrebbero continuare ad importare le stesse quantità di prima e, molto probabilmente, ripercuotere sugli utilizzatori una parte rilevante dei costi supplementari delle fragole congelate. Questo è confermato dal fatto che le precedenti differenze di prezzo non hanno influito sul prezzo di vendita né sui margini di profitto degli importatori, mantenutisi sostanzialmente stabili.
(67)
La conclusione provvisoria cui è giunto il regolamento provvisorio, ossia che l’aumento dei prezzi delle importazioni non dovrebbe avere effetti sensibili per gli importatori, è confermata.
4. Interesse degli utilizzatori e dei consumatori
4.1. Livello di cooperazione
(68)
Come segnalato nel considerando 127 del regolamento provvisorio, le risposte degli utilizzatori e dei trasformatori sono state fin dall’inizio limitate. Nella prima fase del procedimento, la Commissione ha avuto difficoltà a raccogliere e verificare i dati su cui gli utilizzatori fondavano le loro richieste. Dopo la pubblicazione del regolamento provvisorio la Commissione ha quindi intensificato i suoi sforzi per incoraggiare la cooperazione. Visite di controllo supplementari hanno avuto luogo nelle sedi di otto società utilizzatrici. Dati che permettono una valutazione d’impatto significativa hanno potuto essere ottenuti presso cinque di queste società. Sono stati raccolti informazioni e dati supplementari. Sulla scorta di questi nuovi elementi, i servizi della Commissione hanno proceduto ad una nuova analisi degli effetti potenziali dell’istituzione delle misure sugli utilizzatori comunitari.
(69)
Una delle parti interessate ha sostenuto che questa cooperazione non dovrebbe essere presa in considerazione perché i dati non sono stati presentati entro i termini fissati nell’avviso di apertura. A tale riguardo, va notato che le società cooperanti si sono fatte conoscere e hanno fornito commenti sulle misure provvisorie secondo le regole fissate nel regolamento di base.
(70)
Le informazioni verificate in loco riguardano circa il 9 % del consumo globale della Comunità. Inoltre, erano rappresentati i diversi settori utilizzatori: i produttori di preparazioni a base di fragole utilizzate in altri prodotti (ad esempio yogurt), i fabbricanti di yogurt e i fabbricanti di confetture di fragole. Infine, le associazioni cooperanti rappresentano quasi l’80 % del consumo comunitario di fragole congelate. Questo grado di rappresentatività corrisponde alla pratica generale. Di conseguenza, l’argomento relativo all’insufficiente rappresentatività deve essere respinto.
4.2. Incidenza del costo delle misure
(71)
Le società utilizzatrici hanno sostenuto che la Commissione non dovrebbe limitare la valutazione dell’impatto delle misure all’analisi di un eventuale aumento dei prezzi delle fragole cinesi importate. Le misure avrebbero un ampio impatto sul mercato, anche per le fragole congelate di altra provenienza.
(72)
In effetti, l’indagine approfondita ha dimostrato che le misure comporterebbero molto probabilmente un aumento dei prezzi più generale, che non si limiterebbe al 34,2 % (livello del dazio provvisorio) per le fragole cinesi. È probabile che determinerebbero un aumento dei prezzi per l’industria comunitaria di circa il 19 %, fino al livello non pregiudizievole calcolato. Tale aumento generale dei prezzi sembrerebbe infatti inevitabile perché, contrariamente ad altri settori e tenuto conto dei vincoli della situazione meteorologica e del volume dei raccolti, il ricorso ad altre strategie come l’espansione del mercato non sarebbe una soluzione per l’industria comunitaria. Infine, poiché l’industria comunitaria e le importazioni cinesi rappresentano insieme circa l’80 % del consumo comunitario, è molto probabile che anche altri paesi esportatori di fragole congelate verso la Comunità aumenterebbero i loro prezzi per seguire i «price leaders».
(73)
Per quanto riguarda le attività degli utilizzatori collegate alle fragole, l’istituzione di un dazio al livello stabilito nelle misure provvisorie comporterebbe per gli utilizzatori, in queste circostanze, un aumento dei costi dei fattori di produzione di circa il 6 % in media. Alcuni utilizzatori sarebbero costretti a operare in perdita. Le conclusioni si sono basate sulle attività collegate alle fragole poiché l’inchiesta riguarda le fragole congelate (prodotto in esame) e non le altre attività esercitate dalle imprese. Al fine dell’analisi del pregiudizio e del dumping, è necessario che siano comparate attività analoghe, ossia attività collegate al prodotto che è oggetto dell’inchiesta.
La tabella qui di seguito indica l’incidenza sui costi degli utilizzatori controllati.
Società
Utile reale (PI) 2005 (5)
Utile su base 2005 (PI) se il prezzo delle fragole di qualsiasi origine aumenta secondo la formula indicata nel considerando 74 e se i prezzi di vendita non variano (5)
Utile come nella colonna precedente, ma sulla base dei prezzi di vendita reali (o aumentati) dichiarati per il 2006 (5)
Quota dei prodotti a base di fragole nel fatturato della società (2005)
Redditività generale della società (2005)
Società A
Tra + 2 % e + 4 %
Tra - 4 % e - 6 %
Tra - 3,0 % e - 5,0 %
Tra 25 % e 30 %
Tra + 2,5 % e + 5,0 %
Società B
Tra + 1,0 % e + 2,5 %
Tra - 1,0 % e - 2,5 %
Attorno allo 0 %
Tra 12 % e 17 %
Tra + 4,0 % e + 5,5 %
Società C
Attorno allo 0 %
Attorno a - 1 %
Tra + 2 % e + 4 %
Tra 5 % e 10 %
Attorno allo 0 %
Società D
Tra + 12,0 % e + 14,0 %
Tra + 4,0 % e + 8,0 %
Tra + 3,0 % e + 5,0 %
Tra 10 % e 15 %
Tra + 5,0 % e + 8,0 %
Società E
Tra + 3,0 % e + 5,0 %
Tra - 4,0 % e - 6,0 %
Tra - 7,0 % e - 9,0 %
Tra 18 % e 23 %
Attorno all’1 %
(74)
I produttori cooperanti di preparazioni e di confetture di fragole sarebbero i più toccati da un aumento del prezzo delle fragole. Ciò è dovuto al fatto che le fragole sono di l’ingrediente principale della confettura. Per le società interessate, la diminuzione del margine di profitto si situerebbe tra 7 e 8 punti percentuali, il che, per due di esse, causerebbe perdite di circa il 5 %.
(75)
Per i produttori di yogurt cooperanti, l’incidenza relativa del prezzo delle fragole nei costi di produzione è inferiore perché nel calcolo della ricetta si aggiunge il costo dei prodotti lattiero-caseari. Tuttavia, il loro margine di profitto è risultato, in media, molto basso. Di conseguenza, anche se il costo totale della produzione di uno yogurt aumenta soltanto del 2 %, questo basta a trasformare un profitto dell’ordine dell’1 % in una perdita dell’ordine dell’1 %.
(76)
Di conseguenza, l’incidenza delle misure sulle società utilizzatrici in termini d’aumento dei costi potrebbe essere maggiore di quella stimata nell’analisi su cui si è basata l’adozione di misure provvisorie. Tuttavia, come indicato nella sezione 4.4, l’incidenza sui costi sarà probabilmente meno sensibile a lungo termine.
4.3. Impossibilità di ripercuotere gli aumenti dei costi sulla catena di distribuzione
(77)
Un’associazione di utilizzatori ha affermato che i dazi nuocerebbero agli utilizzatori di fragole della Comunità competitivi sul piano internazionale. Essi non potrebbero ripercuotere i dazi sui clienti (dettaglianti e distributori) perché molti hanno stipulato con i loro clienti contratti a lungo termine a prezzi fissi. I prezzi fissi significano che gli utilizzatori sopportano il rischio di eventuali aumenti di prezzo. Numerosi utilizzatori hanno sostenuto e dimostrato che subivano la pressione dei prezzi dei grandi dettaglianti/distributori e che per loro era molto difficile aumentare i prezzi. Si è constatato che nei contratti stipulati tra gli utilizzatori e il settore del commercio al dettaglio i prezzi erano fissati per periodi compresi tra 6 mesi ed un anno. Di conseguenza, gli utilizzatori dichiarano che non avrebbero altra scelta se non quella di assorbire i costi supplementari. In base a quanto precede, va riconosciuto che gli utilizzatori dovranno probabilmente sopportare l’aumento dei costi, almeno a breve scadenza. L’inchiesta ha tuttavia anche mostrato che, nonostante l’effetto negativo delle misure sulla redditività dei prodotti che incorporano il prodotto in esame, la redditività globale resterebbe positiva per la maggioranza delle società utilizzatrici.
(78)
Nella misura in cui gli aumenti di costi possono essere ripercossi, potrebbero esserci effetti sui prezzi al consumo. Le preparazioni di frutta, in particolare gli yogurt, fanno infatti parte del regime di base di un vasto segmento di consumatori. L’aroma di fragola rappresenta dal 20 al 30 % del mercato dello yogurt e, nonostante il fatto che nessuna associazione di consumatori abbia presentato osservazioni a tale riguardo, non può essere escluso che un aumento di prezzo abbia ripercussioni sui consumatori, almeno a medio-lungo termine. Lo stesso vale per le confetture.
4.4. Carattere temporaneo delle conseguenze per gli utilizzatori
(79)
Alle sezioni 4.3 e 4.4 si è dimostrato che l’istituzione di misure avrà probabilmente un’incidenza sul costo delle materie prime acquistate dagli utilizzatori. Questi inoltre hanno sostenuto che dovrebbero sopportare l’aumento del costo durante tutta la durata dei contratti stipulati con il commercio al dettaglio. Si può tuttavia ritenere che l’impossibilità di ripercuotere un eventuale aumento del costo abbia carattere temporaneo per il fatto che la durata dei contratti è limitata nel tempo.
4.5. Disponibilità degli approvvigionamenti per l’industria comunitaria
(80)
Gli utilizzatori hanno sostenuto in gran numero che l’approvvigionamento di fragole polacche della varietà Senga sengana è essenziale per garantire il volume e la qualità della produzione di tutta una gamma di prodotti derivati dalle fragole congelate. Di conseguenza, il deterioramento della situazione dell’industria comunitaria avrebbe un impatto negativo considerevole su questa produzione. Non si può escludere che in caso d’indisponibilità o di disponibilità limitata delle fragole polacche sul mercato, gli utilizzatori avrebbero gravi difficoltà a trovare altre fonti d’approvvigionamento per le varietà di fragole prodotte in Polonia. Effettivamente, sembra anche molto improbabile che altre fonti d’approvvigionamento possano essere trovate poiché, secondo il parere degli utilizzatori, le fragole coltivate in Polonia sono di una qualità che non esiste altrove. Inoltre, non è da escludere che in caso di minore concorrenza sul mercato, gli utilizzatori dovrebbero comunque fronteggiare un aumento dei prezzi.
5. Conclusioni in merito all’interesse della Comunità
(81)
L’inchiesta ha dimostrato che l’istituzione di misure andrebbe a vantaggio non soltanto dei produttori comunitari che impiegano circa 2 700 dipendenti ma anche dei circa 80 000 agricoltori la cui sussistenza dipende in misura più o meno rilevante dalla produzione di fragole.
(82)
Come è precisato nel considerando 133 del regolamento provvisorio, l’industria utilizzatrice ha segnalato che, per l’industria comunitaria, la disponibilità del prodotto in esame è capitale per la produzione di tutta la gamma di prodotti e per l’offerta di un prodotto di alta qualità sul mercato. L’inchiesta ha dimostrato che la natura ciclica della materia prima per l’industria comunitaria, cioè le variazioni della produzione di fragole, ha un impatto significativo sui prezzi, il che è confermato dall’evoluzione osservata dopo il PI. Tuttavia, come è spiegato nel considerando 74 del regolamento provvisorio, i prezzi sono scesi a tal punto nell’ultima fase del periodo considerato e del PI che l’industria comunitaria è stata costretta ad acquistare comperare le fragole fresche agli agricoltori a un prezzo inferiore al costo di produzione, con la conseguenza che alcuni agricoltori hanno abbandonato la coltura delle fragole. Anche se i prezzi sono aumentati nel 2006, è certo che l’approvvigionamento di fragole fresche dell’industria comunitaria e conseguentemente degli utilizzatori potrebbe essere compromesso se il basso livello dei prezzi osservato nel corso del periodo considerato dovesse riprodursi.
(83)
L’inchiesta approfondita ha dimostrato che l’incidenza del dazio antidumping per gli utilizzatori sarebbe significativa: diminuzione della redditività diminuita e perdite finanziarie, a volte pesanti, in particolare perché l’aumento di prezzo non potrà essere ripercosso a breve termine sulla distribuzione e sul commercio al dettaglio. Questa incidenza sarà tuttavia meno sensibile se si considera la redditività globale degli utilizzatori che sono stati oggetto dell’inchiesta.
(84)
L’industria utilizzatrice ha sostenuto che l’esistenza di contratti a prezzi fissi stipulati con l’industria utilizzatrice impedisce all’industria di trasformazione di ripercuotere sul commercio al dettaglio l’aumento dei costi in caso di adozione di misure. Considerando tuttavia che questi contratti hanno una durata limitata, si può ritenere che l’impossibilità per l’industria utilizzatrice di ripercuotere l’aumento dei costi durerà soltanto per un periodo compreso tra 6 e 12 mesi.
(85)
Sembra quindi che l’istituzione di misure definitive avrà per gli utilizzatori di fragole congelate un’incidenza rilevante, ma probabilmente di carattere temporaneo. Invece, se nessuna misura sarà adottata e si riprodurrà un calo dei prezzi, gli effetti pregiudizievoli sull’industria comunitaria e sugli agricoltori saranno sostanziali e duraturi.
(86)
In considerazione di quanto precede, si conclude pertanto che non vi sono ragioni imperative per non istituire dazi antidumping sulle importazioni di fragole congelate originarie della RPC.
F. ISTITUZIONE DI MISURE DEFINITIVE
1. Forma delle misure definitive
(87)
Alla luce delle conclusioni definitive raggiunte per quanto riguarda dumping, pregiudizio, nesso causale e interesse della Comunità, la Commissione ritiene opportuno adottare misure antidumping onde impedire che le importazioni in dumping arrechino un ulteriore pregiudizio all’industria comunitaria.
(88)
Esistono varie forme di misure antidumping. Se la Commissione dispone di un ampio margine discrezionale per scegliere la forma delle misure, l’obiettivo resta di eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole. Il regolamento provvisorio ha istituito un dazio ad valorem calcolato sulla base della regola del dazio inferiore e fissato allo 0 % per il produttore-esportatore cui è stato riconosciuto lo statuto di impresa operante in economia di mercato, al 12,6 % per il produttore-esportatore che fruisce del trattamento individuale e al 34,2 % per tutte le altre società.
(89)
Dopo l’adozione delle misure provvisorie e come indicato nel considerando 51, il prezzo del prodotto in esame è aumentato del 20 % circa sul mercato comunitario nel 2006, anno seguente il periodo dell’inchiesta. Dato che il prodotto in esame è relativamente omogeneo e per evitare che le misure influiscano sugli utilizzatori in modo sproporzionato, si ritiene che un prezzo minimo all’importazione costituisca in questo caso il tipo di misura più appropriato. Va tenuto presente che l’obiettivo di un prezzo minimo all’importazione è lo stesso di un dazio ad valorem, cioè l’eliminazione degli effetti di un dumping pregiudizievole. Con questo tipo di dazio, nessun diritto deve essere corrisposto per le importazioni effettuate a un prezzo cif frontiera comunitaria superiore o uguale al prezzo minimo all’importazione. Se le importazioni hanno luogo a un prezzo inferiore, è prelevata la differenza tra il prezzo effettivo e il prezzo minimo all’importazione.
(90)
Il livello del prezzo minimo all’importazione è stato stabilito sulla base delle stesse conclusioni, in particolare degli stessi margini di dumping e della stessa sottoquotazione, del regolamento provvisorio.
(91)
Nel calcolare il prezzo minimo all’importazione si è tenuto conto sia dei margini di dumping constatati, sia dell’importo dei dazi necessari per eliminare il pregiudizio subito dall’industria comunitaria.
2. Livello necessario per eliminare il pregiudizio
(92)
A norma dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, il dazio definitivo deve essere fissato al livello del più basso tra margine di dumping e margine di pregiudizio. Ai fini dell’applicazione di questa norma, sono stati fissati un prezzo non pregiudizievole o un prezzo minimo all’importazione non pregiudizievole. Quest’ultimo è stato comparato a un prezzo minimo all’importazione senza dumping proprio di ogni società, basato sul valore normale adeguato per ottenere un prezzo netto franco frontiera comunitaria.
(93)
Per calcolare il prezzo minimo all’importazione non pregiudizievole, è stato tenuto conto del livello dei dazi di cui ha bisogno l’industria comunitaria per coprire i suoi costi di produzione e ottenere un utile al lordo delle imposte pari a quello che un’industria di questo tipo può ragionevolmente realizzare in condizioni di concorrenza normali. In mancanza di qualsiasi commento da parte delle parti interessate, sono state utilizzate le stesse considerazioni figuranti nel considerando 144 del regolamento provvisorio per calcolare un margine di profitto del 6,5 %.
(94)
Le fragole congelate sono importate sotto tre diversi codici dalla nomenclatura combinata («codici NC») che danno luogo alla riscossione di dazi doganali diversi in funzione della quantità di zucchero aggiunto o di altri dolcificanti contenuti nei prodotti importati. Per tenere conto dei diversi livelli dei dazi doganali, un prezzo minimo all’importazione è stato calcolato per ogni codice NC.
(95)
Come indicato nel considerando 153 del regolamento provvisorio, si è constatato che un produttore-esportatore cinese non esportava le sue fragole congelate a prezzi di dumping. Di conseguenza, alle esportazioni di questa società non sarà applicata alcuna misura antidumping.
(96)
In tutti gli altri casi, si è constatato che il prezzo minimo all’importazione non pregiudizievole di 684,20 EUR applicato a tutte le esportazioni cinesi è inferiore ai diversi prezzi minimi all’importazione non in dumping. Per tutte le altre esportazioni in provenienza dalla RPC il prezzo minimo all’importazione è stato quindi fissato al livello del prezzo minimo all’importazione non pregiudizievole.
(97)
Nessun dazio è applicato se le importazioni vengono effettuate a un prezzo cif frontiera comunitaria pari o superiore al prezzo minimo all’importazione previsto. Viceversa, se le importazioni sono realizzate a un prezzo inferiore, è riscossa la differenza tra il prezzo reale e il prezzo minimo all’importazione.
3. Riscossione definitiva dei dazi provvisori
(98)
I dazi antidumping provvisori sotto forma di dazi ad valorem compresi tra 0 e 34,2 % per i prodotti importati applicati dal 19 ottobre 2006 sono liberati. La riscossione definitiva dei dazi ad valorem sarebbe sproporzionata rispetto all’eliminazione del dumping pregiudizievole dato che durante questo periodo i prezzi del mercato sono stati nettamente superiori al prezzo minimo all’importazione.
4. Applicabilità del prezzo minimo all’importazione
(99)
Un sistema di dazi basato su prezzi minimi all’importazione può essere più difficile da applicare e più soggetto a false dichiarazioni del valore doganale delle merci di altre forme di misure. In realtà, tenuto conto del rischio potenziale di accordi compensativi in questo settore del mercato, è necessario introdurre un doppio sistema di misure. Questo doppio sistema comporta un prezzo minimo all’importazione e un dazio fisso. A norma dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, il dazio fisso è stato calcolato in base alla media ponderata del margine di pregiudizio, in quanto questa è risultata essere inferiore alla media ponderata del margine di profitto. Per garantire il rispetto effettivo del prezzo minimo all’importazione, gli importatori devono essere consapevoli che qualora la verifica successiva all’importazione riveli che i) il prezzo netto franco frontiera comunitaria effettivamente pagato dal primo acquirente indipendente nella Comunità («prezzo successivo all’importazione») è inferiore al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, quale risulta dalla dichiarazione doganale, e ii) il prezzo successivo all’importazione è inferiore al prezzo minimo all’importazione, si applica retroattivamente un dazio fisso alle transazioni corrispondenti, a meno che l’applicazione di un dazio fisso maggiorato del prezzo successivo all’importazione non sia pari ad un importo (prezzo effettivamente pagato più dazio fisso) che rimane al di sotto del prezzo minimo all’importazione. In tal caso, l’importo del dazio corrisponde alla differenza tra il prezzo minimo all’importazione e il prezzo successivo all’importazione. Le autorità doganali devono immediatamente informare la Commissione qualora emergano indicazioni relative a false dichiarazioni.
(100)
In tale contesto, e per risolvere i dubbi sollevati, la Commissione intende istituire tre pilastri specifici per garantire che le misure continuino ad essere pertinenti e rispettate. In primo luogo, la Commissione fa riferimento al regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio, del 12 ottobre 1992, che istituisce il codice doganale comunitario (6), in particolare all’articolo 78, secondo il quale le autorità doganali possono controllare i documenti ed i dati commerciali relativi alle operazioni d’importazione o di esportazione nonché alle successive operazioni commerciali concernenti le merci stesse. Questi controlli possono essere effettuati presso il dichiarante, presso chiunque sia direttamente o indirettamente interessato alle predette operazioni in ragione della sua attività professionale o da chiunque possieda, per le stesse ragioni, tali documenti e dati. Le autorità doganali possono inoltre procedere all’esame delle merci.
(101)
In secondo luogo, per evitare in maniera efficace il rischio di assorbimento delle misure, soprattutto tra società collegate, la Commissione notifica la propria intenzione di avviare immediatamente un’inchiesta, ai sensi dell’articolo 12, paragrafo 1, del regolamento di base e di valutare l’opportunità di sottoporre le importazioni a registrazione ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento di base, qualora emergano elementi di prova relativi a pratiche di questo tipo.
(102)
La Commissione si baserà anche sulle informazioni relative al controllo delle importazioni fornite dalle autorità doganali nazionali e sulle informazioni fornite dagli Stati membri ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fragole, anche cotte in acqua o al vapore, congelate, anche con aggiunta di zucchero o di altri dolcificanti, originarie della Repubblica popolare cinese, dichiarate di norma ai codici NC 0811 10 11, 0811 10 19 e 0811 10 90.
2. L’importo del dazio antidumping definitivo applicabile a Yantai Yongchang Foodstuff è il seguente:
Società
Dazio definitivo
Codice addizionale TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Per tutte le altre società l’importo del dazio antidumping definitivo è pari alla differenza tra il prezzo minimo all’importazione di cui al paragrafo 4 e il prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, se il secondo è inferiore al primo. Non è riscosso alcun dazio se il prezzo netto franco frontiera comunitaria è pari o superiore al corrispondente prezzo minimo all’importazione di cui al paragrafo 4.
4. Ai fini del paragrafo 3, si applica il prezzo minimo all’importazione di cui alla colonna 2 della tabella seguente. Qualora la verifica successiva all’importazione riveli che il prezzo netto franco frontiera comunitaria effettivamente pagato dal primo acquirente indipendente nella Comunità (prezzo successivo all’importazione) è inferiore al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, quale risulta dalla dichiarazione doganale, e che il prezzo successivo all’importazione è inferiore al prezzo minimo all’importazione, si applica il dazio antidumping fisso di cui alla colonna 3 o 4 della tabella seguente, a meno che l’applicazione del dazio fisso di cui, secondo il caso, alla colonna 3 o 4, più il prezzo successivo all’importazione, non sia pari ad un importo (prezzo effettivamente pagato più dazio fisso) inferiore al prezzo minimo all’importazione di cui alla colonna 2 della tabella seguente. In tal caso, si applica un importo di dazio pari alla differenza tra il prezzo minimo all’importazione di cui alla colonna 2 della tabella seguente e il prezzo successivo all’importazione. Se il dazio antidumping fisso è riscosso retroattivamente, è riscosso al netto del dazio antidumping pagato in precedenza, calcolato sulla base del prezzo minimo all’importazione.
Codice NC e presentazione delle fragole
Prezzo minimo all’importazione EUR/t di peso netto del prodotto
Dazio fisso in EUR/t di peso netto di prodotto applicabile a Dandong Junao Foodstuff (codice addizionale TARIC A780)
Dazio fisso in EUR/t di peso netto di prodotto applicabile a tutte le altre società (codice addizionale TARIC A999)
Fragole anche cotte in acqua o al vapore, congelate, anche con aggiunta di zuccheri o altri dolcificanti, con tenore, in peso, di zuccheri superiore a 13 % (NC 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Fragole anche cotte in acqua o al vapore, congelate, anche con aggiunta di zuccheri o altri dolcificanti, con tenore, in peso, di zuccheri non superiore a 13 % (NC 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Fragole anche cotte in acqua o al vapore, congelate, senza aggiunta di zuccheri o altri dolcificanti (NC 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. Qualora le merci siano state danneggiate prima dell’immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o pagabile sia ripartito proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana a norma dell’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione (7), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base dei paragrafi 3 e 4, è ridotto di una percentuale corrispondente alla ripartizione del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
6. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Gli importi depositati a titolo di dazio antidumping provvisorio in applicazione del regolamento (CE) n. 1551/2006 sulle importazioni di fragole, anche cotte in acqua o al vapore, congelate, anche con aggiunta di zuccheri o di altri dolcificanti, originarie della Repubblica popolare cinese, sono liberati.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 16 aprile 2007.