NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1910/2006
ze dne 19. prosince 2006
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1015/94 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (dále jen „původní šetření“).
(2)
V září 2000 Rada nařízením (ES) č. 2042/2000 (3) potvrdila konečná antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1015/94 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“).
1.2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (4) obdržela Komise dne 28. června 2005 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Grass Valley Nederland BV, výrobce ve Společenství představující více než 60 % celkové výroby systémů televizních kamer ve Společenství (dále jen „žadatel“). Grass Valley je společností, která vznikla po akvizici společnosti Philips Digital Video Systems společností Thomson Multimedia, vlastníkem Thomson Broadcast Systems. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Společenství.
(5)
Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, a přezkum zahájila dne 29. září 2005 (5).
1.3. Souběžné šetření
(6)
Dne 18. května 2006 Komise zahájila nové antidumpingové řízení týkající se dovozu některých kamerových systémů pocházejících z Japonska a prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (6). Nové antidumpingové řízení se týká systémů televizních kamer, na něž se vztahují platná opatření uvedená v 2. bodu odůvodnění. Pokud se dospěje k závěru, že na některé kamerové systémy pocházející z Japonska je třeba uložit opatření, která se tudíž budou týkat systémů televizních kamer, na něž se vztahují opatření podle tohoto nařízení, pak opatření uložená tímto nařízením již nebudou vhodná, a proto bude třeba je pozměnit nebo zrušit.
1.4. Stávající šetření
1.4.1. Postup
(7)
Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům, uživatelům/dovozcům, výrobcům surovin, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům vyvážející země a výrobcům ve Společenství zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Žádajícímu výrobci ve Společenství, dvěma jiným známým výrobcům ve Společenství, dvaceti pěti uživatelům, devíti výrobcům surovin a pěti známým vyvážejícím výrobcům v Japonsku byly zaslány dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal jeden výrobce ve Společenství, jeden japonský vyvážející výrobce a společnost ve Společenství, která je s ním ve spojení, čtyři uživatelé/dovozci a jeden výrobce surovin.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro své šetření, a provedla inspekce na místě v provozovnách těchto společností:
Výrobce ve Společenství:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nizozemsko)
Ostatní výrobci ve Společenství:
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Spojené království)
Výrobce ve vyvážející zemi:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.
(10)
Analýza se zaměřuje zejména na standardní systémy televizních kamer, jelikož ty představují velkou většinu výrobků, na něž se opatření vztahují. Poznamenává se rovněž, že systémy televizních kamer s vysokým rozlišením s podobnou výkonností a jakostí jako standardní systémy televizních kamer, které mají poměr šumu 62 dB (proto se na ně vztahují stávající opatření), mohou prezentovat poměr šumu méně než 55 dB, opatřením by tudíž nepodléhaly. To potvrdilo rovněž výrobní odvětví Společenství. Jedna zúčastněná strana, která v současném šetření nespolupracovala, požadovala, aby byla definice výrobku v rámci tohoto přezkumu upravena podle definice používané v novém šetření podle 6. bodu odůvodnění. Tento přezkum však nemůže definici výrobku změnit, protože se omezuje na rozhodnutí, zda budou platná opatření zachována nebo zrušena. Tato námitka tedy musela být zamítnuta.
1.4.2. Období šetření
(11)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí relevantních pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“ nebo „období šetření újmy“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako v původních šetřeních, která vedla k uložení opatření, jež jsou v současné době v platnosti, tj. systémy televizních kamer.
(13)
Jak je uvedeno v nařízení č. 1015/94, systémy televizních kamer mohou sestávat z kombinace následujících součástí, dovezených buď společně, nebo odděleně:
a)
hlava kamery se třemi či více senzory (snímací zařízení se zdvojeným nábojem s rozměrem 12 mm nebo více), každý s více než 400 000 pixely, které lze připojit na zadní adaptér a které mají poměr šumu minimálně 55 dB při obvyklém zesílení, buď jako jeden kus s hlavou kamery a adaptérem ve stejném pouzdře, nebo odděleně;
b)
hledáček (diagonála minimálně 38 mm);
c)
základní stanice nebo ovládací jednotka kamery (CCU), spojená s kamerou kabelem;
d)
provozní ovládací panel (OCP) pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
e)
hlavní ovládací panel (MCP) nebo hlavní jednotka seřízení (MSU) s vybranými parametry kamery pro přehled a seřízení několika kamer na dálku.
(14)
Výrobky, jichž se tento přezkum týká, jsou v současnosti zařazeny do kódů KN ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 a ex 8528 21 90.
(15)
Nařízení se netýká těchto výrobků:
a)
objektivy;
b)
videorekordéry;
c)
hlavy kamer s nahrávací jednotkou ve stejném neoddělitelném pouzdře;
d)
profesionální kamery, které nelze používat pro účely vysílání;
e)
profesionální kamery uvedené v seznamu v příloze.
2.2. Obdobný výrobek
(16)
Stejně jako bylo zjištěno v předchozích šetřeních uvedených v 1. a 2. bodu odůvodnění, i stávající šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný japonskými vyvážejícími výrobci a prodávaný na japonském trhu a ve Společenství a výrobek vyráběný a prodávaný žádajícím výrobcem ve Společenství na trhu Společenství používají stejnou základní technologii a oba splňují celosvětově použitelné průmyslové normy. Tyto výrobky mají rovněž stejné funkce a použití, dále mají podobné fyzické a technické vlastnosti, jsou zaměnitelné a navzájem si konkurují. Tyto výrobky jsou proto obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1. Úvodní poznámky
(17)
Stejně jako v předchozím přezkumném šetření byla úroveň spolupráce japonských vyvážejících výrobců v tomto řízení obzvláště nízká. Spolupracoval pouze jeden výrobce z pěti. Ze zbývajících čtyř výrobců, jež byli Komisi známi, nikdo neposkytl odpověď na dotazník, ačkoli podle dostupných skutečností, a zejména databáze, kterou Komise spravuje podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), nejméně tři z nich v průběhu období šetření pravděpodobně vyváželi systémy televizních kamer do Společenství.
(18)
Spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce, který však dotčený výrobek do Společenství nevyváží. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebylo možno získat žádné spolehlivé údaje o dovozu dotčeného výrobku do Společenství v průběhu období šetření přímo od vyvážejících výrobců. V souladu s předchozími zjištěními se mimoto zdálo, že dostupné statistické informace Eurostatu nejsou spolehlivé, jelikož kódy KN, do nichž lze dotčený výrobek zařadit, evidují rovněž dovozy jiných výrobků, aniž by je bylo možno rozlišit. Proto informace Eurostatu rovněž nemohly být použity ke zjištění, zda se uskutečnily dovozy systémů televizních kamer z Japonska, v jakém množství a hodnotě. Za těchto okolností Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení použila dostupné údaje, tj. informace uvedené v databázi podle čl. 14 odst. 6 a v žádosti o zahájení přezkumu. Na tomto základě byl nejlépe odhadnut objem a hodnota systémů televizních kamer pocházejících z Japonska, které byly v posuzovaném období dovezeny do Společenství.
3.2. Dumping dovozů během období šetření
(19)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci/nespolupráci vyvážejících výrobců v Japonsku a skutečnosti, že jediný spolupracující vyvážející výrobce v Japonsku dotčený výrobek do Společenství v období šetření nevyvážel, si Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení informace týkající se přetrvávání dumpingu vyžádala z jiných zdrojů, zejména z informací poskytnutých žadatelem a uvedených v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(20)
Z údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 vyplývá, že se v období šetření uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku, zejména přibližně 10 hlav televizních kamer, což je základní a nejcennější část systému. Připomíná se, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce a skutečnosti, že jediný spolupracující vývozce dotčený výrobek do Společenství v období šetření nevyvážel, nebylo možno pro dotčený výrobek provést žádný formální výpočet dumpingu.
(21)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení musela spolehnout na dostupné údaje, tj. důkazy poskytnuté v žádosti žadatele, které prokazovaly, že výše dumpingu u dvou modelů dotčeného výrobku je po zaplacení cla značná a u jednoho modelu dosahuje více než 10 %.
(22)
Z dostupných důkazů se zdá, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingového chování japonských vyvážejících výrobců.
3.3. Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena
3.3.1. Předběžné poznámky
(23)
Celosvětoví výrobci systémů televizních kamer se nacházejí pouze v Japonsku a v EU. Celosvětový prodej je proto rozdělen mezi tyto výrobce. Ve Společenství existují nejméně dva známí výrobci (z nichž jeden je ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci), kteří vyrábějí pro trh Společenství. Existuje pět známých japonských vyvážejících výrobců, kteří vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na celém světě.
(24)
Připomíná se, že opatření byla v platnosti od roku 1994. V roce 1999 však Komise dospěla k závěru, že vyvážející výrobci opatření absorbovali, a proto se rozhodla antidumpingová cla pro dotčené vyvážející výrobce zvýšit na velmi vysokou úroveň (až 200,3 %). V roce 2000 z přezkumu před pozbytím platnosti vyplynulo, že by se opatření vzhledem k pravděpodobnému přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy měla prodloužit o dalších pět let.
3.3.2. Vztah mezi cenami ve Společenství a ve vyvážející zemi
(25)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců byly jediným dostupným zdrojem informací o cenách dotčeného výrobku v Japonsku údaje o prodeji poskytnuté jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem (Ikegami), informace získané od žadatele a informace v žádosti o toto šetření.
(26)
Jak bylo uvedeno v 20. bodu odůvodnění, hlavy televizních kamer jsou hlavní a nejcennější součástí systémů televizních kamer, proto se považovalo za vhodné posoudit vztah mezi cenami v Japonsku a cenami ve Společenství na tomto základě.
(27)
Z údajů uvedených v žádosti a získaných během inspekcí na místě se zdá, že ceny účtované výrobci ve Společenství jsou vyšší než ceny, které převládají na domácím trhu v Japonsku.
(28)
Bylo však prokázáno, že navzdory této skutečnosti jsou japonské společnosti ochotny již dnes vyvážet do Společenství za ceny bez antidumpingových cel mnohem nižší, než jsou ceny převládající ve Společenství a na jejich domácím trhu. Totéž platí pro jejich vývozy do třetích zemí.
(29)
Na základě toho lze očekávat, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dostávaly by se do Společenství dovozy za ceny, které by byly výrazně dumpingové a nižší než ceny ve Společenství, jelikož není žádný důvod domnívat se, že by japonští vyvážející výrobci v tomto případě své cenové chování změnili. Kromě toho vysoká úroveň cen na trhu Společenství představuje pro japonské vyvážející výrobce rovněž pobídku, aby část svého domácího prodeje přesunuli do EU.
(30)
Jelikož platná opatření jsou vysoká (v rozmezí od 52,7 do 200,3 %), japonští vyvážející výrobci by měli značný prostor pro manévrování při stanovování nových cen v případě, že by platnost opatření skončila a že by se rozhodli své vývozní ceny zvýšit. V každém případě, jak bylo uvedeno výše, by cenové podbízení vůči cenám Společenství trvalo i při jakémkoliv zvýšení cen, které by bylo nižší, než jsou platná opatření.
3.3.3. Vztah mezi vývozními cenami z Japonska do třetích zemí a cenami ve vyvážející zemi
(31)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců byla analýza vývozních cen z Japonska do třetích zemí v porovnání s cenami, za něž se výrobky prodávaly v Japonsku, provedena u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. V této souvislosti se vzala v úvahu velká většina prodejů do třetích zemí.
(32)
Za účelem řádného srovnání těchto cen byly provedeny úpravy, bylo-li to odůvodněné, s ohledem na obchodní úroveň, náklady na dopravu, pojištění a úvěry. Do srovnání byly zahrnuty všechny prvky systémů (nejen hlavy kamer), jelikož byly k dispozici podrobné údaje.
(33)
Srovnání prokázalo, že společnost prodávala třetím zemím za podstatně nižší ceny než na domácím trhu.
(34)
S ohledem na dostupné údaje lze usuzovat, že společnost prodává své výrobky třetím zemím velmi pravděpodobně za dumpingové ceny (přibližně 20 %). To potvrzují evidentní důkazy obsažené v žádosti, že vyvážející výrobci prodávají ostatním třetím zemím za výrazně dumpingové ceny.
(35)
Nejsou k dispozici žádné důkazy, které by naznačovaly, že ostatní japonští vyvážející výrobci nesledují stejnou cenovou politiku a neprodávají výrobky třetím zemím za pravděpodobně dumpingové ceny.
(36)
Takto se dospělo k závěru, že japonští vyvážející výrobci prodávali výrobky na vývoz do třetích zemí za ceny významně nižší, než jsou ceny na jejich domácím trhu, že tyto vývozní ceny byly během období šetření nejspíše dumpingové a že neexistují žádné důkazy, že se toto jednání změní.
3.3.4. Vztah mezi vývozními cenami z Japonska do třetích zemí a úrovní cen ve Společenství
(37)
Podle dostupných skutečností, tj. žádosti a informací poskytnutých jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, jsou ceny, za něž vyvážející výrobci prodávají dotčený výrobek třetím zemím, mnohem nižší než ceny převažující ve Společenství. Rozdíl může v závislosti na trhu dosahovat až 220 %. Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, znamenalo by to pro japonské vyvážející výrobce významnou pobídku, aby přesměrovali část svých vývozů do třetích zemí na trh ve Společenství.
(38)
Poznamenává se rovněž, že Společenství je jedinou oblastí, v níž byla na dotčený výrobek uložena antidumpingová opatření. Neexistují žádné důkazy, že pokud by platnost opaření skončila, přijali by výrobci jinou cenovou politiku, než jakou uplatňují u dovozů do třetích zemí.
3.3.5. Nevyužité kapacity a zásoby
(39)
Žadatel uvedl, že vzhledem k povaze výrobku je kapacita flexibilní a že japonští vyvážející výrobci by mohli ve velmi krátké době rozšířit svou kapacitu. To potvrdila inspekce na místě u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku.
(40)
Výrobní proces vyžaduje lidské zdroje, není však omezen konkrétním výrobním procesem nebo strojem. Jelikož výrobní linka je převážně manuální, postačuje ke zvýšení kapacity zvýšit počet směn a zaměstnaných pracovníků. Nejdůležitější překážkou zvýšení kapacity je doba potřebná k zaškolení nových zaměstnanců, pokud jde o montáž a výrobu televizních kamer. Jedinou možnou překážkou v souvislosti se strojním zařízením, jež by v případě zvýšení výroby vyžadovalo vysoké investice, je stroj vyrábějící optický blok. Nebyly však shledány žádné důkazy, že by to vzhledem k současné výši produkce bylo limitujícím činitelem možného zvýšení výrobní kapacity. Jelikož společnost nevyužívala plně všechny možné směny, usuzuje se, že by se výrobní kapacita mohla rychle a podstatně zvýšit. Kromě toho nebyly předloženy důkazy, že by náklady související se zvýšením kapacity byly vysoké s ohledem na hodnotu dotčeného výrobku.
(41)
Toto zvýšení může být velmi výrazné, a to vzhledem k nízké ceně „vstupného“, které by museli japonští vyvážející výrobci zaplatit, aby mohli ve Společenství prodávat větší množství (existující distribuční kanály a nízké investice do zvýšení kapacity).
(42)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem k tomu, že neexistují důkazy prokazující, že tato situace není stejná u všech ostatních vyvážejících výrobců, lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že by se výrobní kapacita mohla v krátké době podstatně zvýšit, pokud by to výrobci v Japonsku potřebovali.
(43)
Na základě výše uvedených skutečností lze dospět k závěru, že je v případě pozbytí platnosti opatření pravděpodobné, že se dovozy do ES zvýší. To je nutno posoudit s ohledem na lákavé ceny ve Společenství v porovnání s třetími zeměmi (jak bylo zmíněno výše), již existující distribuční kanály a skutečnosti, že by kapacitu bylo možno zvýšit s poměrně nízkými náklady (zaškolení nových odborných pracovníků).
3.4. Závěr
(44)
S ohledem na výše popsané zvláštnosti trhu, tj. že ceny ve Společenství jsou vyšší než ve třetích zemích a na japonském domácím trhu a že existují silné pobídky pro přesměrování části prodeje na trh Společenství pravděpodobně za nízké ceny s cílem znovu získat ztracené podíly na trhu. Jelikož výrobní kapacitu lze snadno rozšířit, je velmi pravděpodobné, že by se dovozy dotčeného výrobku znovu uskutečňovaly ve významném množství. Poněvadž neexistují důkazy, že by v případě pozbytí platnosti opatření japonští vyvážející výrobci změnili své cenové chování a zvýšili ceny, je rovněž velmi pravděpodobné, že by se tyto vyšší dovozy uskutečňovaly za dumpingové ceny.
(45)
Proto se vyvozuje závěr, že u dotčeného výrobku je v případě pozbytí platnosti opatření pravděpodobné obnovení dumpingu japonskými vyvážejícími výrobci, a proto by se platná opatření měla zachovat.
4. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(46)
V roce 2001 byla společnost Philips Digital Video Systems (dále jen „Philips DVS“) převzata společností Thomson Multimedia, vlastníkem Thomson Broadcast Systems (dále jen „TBS“), jiným výrobcem systémů televizních kamer ve Společenství, a ze sloučeného subjektu Philips DVS/TBS se stala společnost Grass Valley Nederland B.V., která je žadatelem.
(47)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že již pět let jsou prakticky všechny systémy televizních kamer, které jsou prodávány společností ve Společenství, která je s ním ve spojení, vyráběny touto společností ve Společenství. Dále uvedl, že jelikož tento výrobní závod nezásobuje pouze trh ES, ale celý svět, jakékoliv rozhodnutí týkající se existujících antidumpingových cel se ho pravděpodobně nedotkne.
(48)
Jelikož tento vyvážející výrobce neposkytl žádné další informace, zejména odpověď na dotazník určený pro ostatní výrobce ve Společenství, nebylo možno podrobně prověřit přesnou povahu jeho činností, včetně těch ve Společenství.
(49)
Jiný hospodářský subjekt vyrábějící systémy televizních kamer ve Společenství, který je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, při tomto šetření spolupracoval a se stávajícími opatřeními nesouhlasil. Tento hospodářský subjekt uvedl, že se dovozy systémů televizních kamer z Japonska uskutečňovaly pouze sporadicky a s cílem doplnit jeho operace v ES. Inspekce na místě odhalila, že v těchto zařízeních ve Společenství se montuje pouze jeden konkrétní model, přičemž součásti pocházejí z Japonska a ze Společenství, ačkoliv v době konání inspekce se neuskutečňovala žádná výroba bloku CCD (zařízení se zdvojeným nábojem), nejdůležitější součásti hlavy kamery. Šetření navíc ukázalo, že neexistují žádné jiné důvody pro výrobu tohoto modelu ve Společenství vyjma existence opatření, jež byla na systémy televizních kamer uložena.
(50)
Toto šetření v každém případě potvrdilo, že žadatel představuje více než 60 % výroby systémů televizních kamer ve Společenství. Představuje proto výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na něj odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“.
5. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
5.1. Předběžné poznámky
(51)
Z důvodů, které byly vysvětleny v 19. a 20. bodu odůvodnění, byla analýza týkající se situace na trhu Společenství založena na shromážděných údajích o hlavách televizních kamer.
(52)
Jak bylo zmíněno výše, nebylo možno získat údaje od jednoho japonského vyvážejícího výrobce, který údajně má výrobní zařízení na trhu Společenství. Jak bylo uvedeno výše, japonští výrobci, kteří skutečně vyváželi dotčený výrobek do Společenství, nespolupracovali. Proto, zejména co se týká spotřeby, použila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dostupné údaje.
(53)
Jelikož údaje o prodeji a výrobě byly k dispozici pouze od jedné či dvou zúčastněných stran, považuje se vzhledem k obchodní citlivosti těchto údajů za vhodné absolutní údaje nezveřejnit. Tyto údaje proto byly nahrazeny symbolem „-“ s uvedením indexů.
5.1.1. Spotřeba na trhu Společenství
(54)
Zřejmá spotřeba hlav televizních kamer ve Společenství byla posouzena na základě objemu prodeje ve Společenství, jak jej poskytlo výrobní odvětví Společenství, objemu prodeje společnosti Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistik dovozu hlav televizních kamer z Japonska získaných z databáze podle čl. 14 odst. 6 a na základě údajů o nákupu, které poskytl jeden uživatel televizních kamer. Jelikož jeden japonský vyvážející výrobce, který údajně rovněž vyrábí systémy televizních kamer ve Společenství, nespolupracoval, je pravděpodobné, že je spotřeba Společenství mírně podhodnocena, ačkoliv celkové tendence a vyvozené závěry by se významně nezměnily.
Tabulka 1
Spotřeba hlav televizních kamer ve Společenství
2002
2003
2004
OŠ
Jednotky
-
-
-
-
Index
100
104
123
103
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
(55)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se spotřeba Společenství zvýšila o 3 %. K významnému nárůstu došlo v roce 2004, kdy dovozy dosáhly vyšší úrovně. V období šetření se spotřeba Společenství v porovnání s rokem 2004 snížila o přibližně 15 %.
5.1.2. Stávající dovozy z dotčené země
i) Objem dovozu a podíl dotčených dovozů na trhu v období šetření
(56)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu hlav televizních kamer z Japonska poměrně nízký. V období od roku 2002 do roku 2004 se však zvýšil téměř desetinásobně a dosáhl přibližně 30 jednotek. V období šetření se dovozy v porovnání s rokem 2004 snížily, zůstaly však významně vyšší než v roce 2002. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz zvýšil téměř trojnásobně. Výrobní odvětví Společenství namítalo, že objem dovozů byl podhodnocen, neboť na základě jeho informací o trhu byly dodávky do ES ze strany japonských výrobců podstatně větší, než co mohly tyto společnosti údajně vyrobit ve Společenství. Dále byla vznesena námitka, že opatření byla pravděpodobně obcházena prostřednictvím dovozu částí kamer. Tato informace se však neshodovala se závěry šetření, tj. s výsledky inspekcí na místě a s informacemi od nezávislých uživatelů. Úkolem tohoto přezkumu navíc není zjistit, zda jsou platná opatření obcházena, ačkoli se připouští, že praktiky obcházení mohou mít dopad na situaci výrobního odvětví Společenství.
(57)
Podíl dovozů na trhu se trvale zvyšoval až do roku 2004, kdy dovoz dosáhl nejvyšší úrovně. Navzdory významnému poklesu v období šetření (na méně než polovinu úrovně z roku 2004) dovozy nicméně svůj podíl na trhu během posuzovaného období zvýšily.
Tabulka 2
Dovoz hlav televizních kamer z Japonska a podíl na trhu
2002
2003
2004
OŠ
Objem dovozu
-
-
-
-
Index
100
167
1 000
300
Podíl na trhu
-
-
-
-
Index
100
161
816
291
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
ii) Vývoj cen a cenové chování u dovozů dotčeného výrobku
(58)
V důsledku nedostatečné spolupráce nebyly k dispozici spolehlivé údaje o výši dovozních cen hlav televizních kamer. Japonští vyvážející výrobci uskutečňovali prodej dotčeného výrobku výhradně dovozcům ve Společenství, s nimiž byli ve spojení. Proto jsou úrovně cen dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 cenami mezi stranami ve spojení, a nelze je tudíž považovat za spolehlivé. Tak je tomu zejména proto, že kvůli platným opatřením se společnosti mohou rozhodnout, že zisk přidělí subjektům ve Společenství.
(59)
Ohledně vývoje cen a cenového chování dovozů dotčeného výrobku nebylo tedy možno dospět k žádnému závěru.
5.1.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(60)
Pro přehlednost se uvádí, že výrobní odvětví Společenství poskytlo v odpovědi na dotazník spíše informace o systémech televizních kamer než pouze o hlavách kamer. To se nepovažovalo za problém, jelikož každý systém televizní kamery obvykle zahrnuje hlavu kamery. Proto se za účelem přezkumu tendencí vzhledem k nedostupnosti podrobnějších informací o činnostech japonských vyvážejících výrobců ve Společenství hospodářská situace výrobního odvětví Společenství posuzovala na základě údajů o systémech televizních kamer.
i) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(61)
Celková výroba systémů televizních kamer výrobním odvětvím Společenství se v posuzovaném období mírně zvýšila. Po poklesu o 8 % v roce 2003 výroba v roce 2004 významně vzrostla přibližně o 35 %. V průběhu období šetření se však v porovnání s rokem 2004 snížila o zhruba 16 %, i když na úroveň, která oproti roku 2002 představovala nárůst o 5 %.
Tabulka 4
Objem výroby
2002
2003
2004
IP
Výroba
-
-
-
-
Index
100
92
124
105
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(62)
Až do roku 2004 byla výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství stálá. V období šetření však došlo k poklesu o 14 % po reorganizaci společnosti, která společnosti umožnila přizpůsobit výrobní kapacitu stávající poptávce. Jak je popsáno níže, toto snížení kapacity bylo mezi rokem 2004 a obdobím šetření doprovázeno stabilními mírami využití kapacity.
(63)
S vyšší výrobou a přizpůsobením výrobní kapacity se využití kapacity v posuzovaném období zvýšilo. Celkově míra využití kapacity sledovala obdobné tendence jako v případě výroby, tj. v období mezi rokem 2002 a 2004 vzrostla, přičemž nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2003. V období šetření bylo využití kapacity v porovnání s rokem 2004 stálé, bylo však stále ještě o 20 % vyšší než v roce 2002.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita
-
-
-
-
Index
100
100
100
86
Využití kapacity
-
-
-
-
Index
100
92
124
122
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
ii) Zásoby
(64)
V roce 2003 se zásoby výrazně snížily (- 17 %), v následujícím roce však vzrostly, zůstaly však o 11 % pod úrovní z roku 2002. Neobvyklé zvýšení zásob v období šetření vysvětluje skutečnost, že období šetření skončilo před koncem finančního roku, kdy ještě zbývalo vyřídit řadu objednávek.
Tabulka 6
Objem zásob
2002
2003
2004
OŠ
Zásoby
-
-
-
-
Index
100
83
89
172
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
iii) Objem prodeje, ceny a podíl na trhu
(65)
Prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se mezi roky 2002 a 2004 zvýšil o 10 %, aniž by však odpovídal zvýšení spotřeby Společenství, která ve stejném období vzrostla o 23 %. To v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu podílu výrobního odvětví Společenství na trhu o více než 20 procentních bodů ve prospěch dovozů z Japonska a ostatních subjektů ve Společenství. V období šetření prodej ve srovnání s rokem 2004 výrazně poklesl, což vedlo k dalšímu úbytku podílu výrobního odvětví Společenství na trhu.
(66)
Je však nutno podotknout, že zaznamenané údaje a tendence, pokud jde o podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, se musely zakládat na dostupných údajích zejména proto, že jediný další výrobce ve Společenství údaje o svém prodeji a výrobě neposkytl.
(67)
Co se týká průměrných prodejních cen, v průběhu posuzovaného období se tyto ceny snížily o 3 %, ačkoliv v období mezi rokem 2002 a 2003 došlo k nárůstu o 7 %. Avšak za poměrně malým poklesem cen v posuzovaném období se skrývá změna sortimentní skladby, jelikož výrobní odvětví Společenství zavedlo nové výrobky s lepším (a nákladnějším) provedením.
Tabulka 7
Objem prodeje, ceny a podíl na trhu
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodeje (jedn.)
-
-
-
-
Index
100
103
110
79
Prům. ceny (EUR/jedn.)
-
-
-
-
Index
100
107
98
97
Podíl na trhu
-
-
-
-
Index
100
99
89
76
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
iv) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(68)
V průběhu posuzovaného období zaměstnanost poklesla (o více než 24 %), což spolu se zvýšením výroby vedlo k výraznému nárůstu produktivity (37 %). Je nutno uvést, že zvýšení zaměstnanosti bylo doprovázeno zvýšením počtu pracovníků s dočasnými nebo pružnými smlouvami, což snížilo fixní náklady společnosti.
(69)
V průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Společenství podařilo významně snížit mzdové náklady (- 14 %). V důsledku toho výrobní odvětví Společenství mohlo snížit podíl mzdových nákladů na celkových výrobních nákladech o několik procentních bodů. To ukazuje jasný pokus výrobního odvětví Společenství o přizpůsobení výrobní struktury a snížení fixních nákladů.
Tabulka 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost
-
-
-
-
Index
100
102
87
76
Produktivita (jednotky na pracovníka)
-
-
-
-
Index
100
90
142
137
Mzdové náklady (tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
97
103
86
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
v) Zisky
(70)
Je nutno uvést, že v období šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud záporná, což vedlo k prodloužení tehdy platných antidumpingových opatření. Tato situace se nyní změnila a v období mezi rokem 2002 a 2004 výrobní odvětví Společenství vykazovalo kladné úrovně ziskovosti.
(71)
Ve skutečnosti se ziskovost výrobního odvětví Společenství až do roku 2004 zvyšovala, ačkoliv běžně se očekávají vyšší zisky (nad 10 %), aby výrobní odvětví mohlo držet krok s požadavky technického vývoje. Tedy ani v roce 2003 a 2004, kdy bylo ziskové rozpětí nejvyšší, nebyla tato výše postačující, aby zaručila, že výrobní odvětví Společenství může pokračovat v značných investicích do nového vývoje, jak se v tomto odvětví očekává.
(72)
V období šetření se ziskovost výrazně zhoršila a byly zaznamenány značné ztráty. To lze vysvětlit dvěma činiteli: na jedné straně způsobil významný pokles prodeje ve Společenství v průběhu období šetření zvýšení průměrných fixních nákladů s následnými nepříznivými účinky na ziskovost. Na druhé straně výrobní odvětví Společenství nebylo schopno do svých cen promítnout zvýšení nákladů na některé suroviny ani dodatečné výdaje na výzkum a vývoj a prodejní výdaje vyplývající ze širší sítě prodejních míst, jejichž cílem bylo poskytnout zákazníkům lepší služby. Je nutno rovněž uvést, že se (jak bylo popsáno v 67. bodu odůvodnění) za malým poklesem průměrných prodejních cen mezi rokem 2004 a obdobím šetření skrývá změna sortimentní skladby, jelikož výrobní odvětví Společenství zavedlo nové výrobky s lepším (a nákladnějším) provedením, nemohlo však úměrně tomu zvýšit ceny.
Tabulka 9
Ziskovost
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost (v %)
-
-
-
-
Index
100
176
251
- 321
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
vi) Investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(73)
Investice byly i nadále vysoké, ačkoliv v roce 2003 poklesly o 13 %. To se však v následujícím roce zlepšilo s téměř trojnásobným nárůstem, jehož příčinou byla restrukturalizace a zefektivnění výroby výrobního odvětví Společenství, jakož i trvale vysoké investice do výzkumu a vývoje, které jsou v tomto odvětví nezbytné.
(74)
Návratnost investic vyjádřená jako zisk (procentní podíl čisté účetní hodnoty investic) obecně sledovala stejnou tendenci jako výše uvedená ziskovost.
Tabulka 10
Investice a návratnost investic
2002
2003
2004
OŠ
Investice (v tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
87
237
148
Návratnost investic
-
-
-
-
Index
100
143
182
- 116
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(75)
Nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období při získávání kapitálu setkalo s obtížemi.
vii) Peněžní tok
(76)
Peněžní tok se až do roku 2004 významně zvyšoval (39 %). Tento pozitivní trend naznačuje, že docházelo k zotavení výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že v roce 2004 peněžní tok představoval pouze okolo 10 % celkového prodeje uskutečněného ve Společenství, což nelze považovat za příliš vysokou hodnotu. V průběhu období šetření však byl peněžní tok značně postižen zápornou úrovní ziskovosti.
Tabulka 11
Peněžní tok
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
99
139
-70
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
viii) Růst
(77)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o 3 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesl o 21 %. Výrobní odvětví Společenství přišlo o více než 20 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy a ostatní výrobci ve Společenství své podíly zvýšili.
(78)
V posledních letech byl pro trh se systémy televizních kamer charakteristický přechod od standardních systémů televizních kamer k systémům s vysokým rozlišením. Očekává se, že se tato tendence bude v budoucnu stupňovat. Přenos s vysokým rozlišením však dosud není obecně rozšířený, proto značný počet provozovatelů televizního vysílání (zejména menších nebo regionálních) kupuje i nadále standardní systémy televizních kamer, které lákají poměrně nízkými cenami. Výrobní odvětví Společenství nebylo schopno využít tohoto růstu na trhu, jak ukazuje jeho úbytek podílu na trhu.
(79)
Výroba a prodej standardních systémů televizních kamer představuje pro každého výrobce systémů televizních kamer i nadále významný prvek v neposlední řadě kvůli tomu, že vzhledem k vysoce kapitálově náročné povaze tohoto výrobního odvětví jsou fixní náklady přirozeně vysoké. Proto je i nadále důležité, aby výrobní odvětví Společenství využilo většího objemu prodeje standardních systémů televizních kamer, aby mohlo tyto fixní náklady rozložit.
ix) Velikost dumpingového rozpětí
(80)
Při analýze velikosti dumpingu je nutno vzít v úvahu skutečnost, že jsou v platnosti opatření, jež mají odstranit dumping působící újmu. Jak bylo uvedeno v 22. bodu odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že japonští vyvážející výrobci dále prodávají své výrobky do Společenství za dumpingové ceny. Zjištěné dumpingové rozpětí je významné a jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství nelze považovat za zanedbatelný, zejména ve spojení s významným objemem, který by se mohl rovněž objevit.
x) Zotavení se z předchozího dumpingu
(81)
V posuzovaném období se situace výrobního odvětví Společenství do jisté míry zlepšila v důsledku prodloužení opatření v roce 2000 po předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Výše uvedené ukazatele však naznačují, že se výrobní odvětví Společenství dosud nachází v nestabilním a zranitelném stavu.
5.1.4. Účinky ostatních činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství
i) Vývozní činnost výrobního odvětví Společenství
(82)
Šetření ukázalo, že se vývozní činnost výrobního odvětví Společenství vyvíjela takto:
Tabulka 12
Vývoz výrobního odvětví Společenství
2002
2003
2004
OŠ
Objem (jednotky)
-
-
-
-
Index
100
117
193
148
Hodnota (v tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
126
146
93
Prům. cena (EUR/jedn.)
-
-
-
-
Index
100
107
75
63
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(83)
V období od roku 2002 do roku 2004 množství vyvezené výrobním odvětvím Společenství významně vzrostlo, v období šetření však pokleslo o více než 20 %. Úroveň prodeje v období šetření je však přesto téměř o 50 % vyšší než na počátku posuzovaného období. Tento celkově pozitivní trend byl doprovázen zesíleným poklesem průměrných cen, který vysvětluje silná konkurence s mimořádně nízkými cenami na trzích v třetích zemích (viz 35. bod odůvodnění).
(84)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství v třetích zemích čelilo konkurenci s mimořádně nízkými cenami, zejména na nových trzích např. v Brazílii a Číně, a že aby bylo schopno zachovat si významnou úroveň výroby a prodeje, bylo nuceno své ceny pro třetí země výrazně snížit. To mělo samozřejmě nepříznivé důsledky na celkovou ziskovost.
ii) Ostatní výrobci ve Společenství
(85)
Jedním činitelem, který by mohl vysvětlit skutečnost, že se výrobní odvětví Společenství z hlediska své hospodářské situace dosud plně nezotavilo, s přihlédnutím zejména k úbytku podílu na trhu a záporné úrovni ziskovosti během období šetření, je zahájení činnosti některých japonských vyvážejících výrobců ve Společenství, kteří údajně rovněž vyrábějí systémy televizních kamer určené k prodeji na trhu Společenství. Ostatní výrobci ve Společenství v posuzovaném období skutečně získali značný podíl na trhu (viz 65. bod odůvodnění). Jelikož jeden japonský výrobce s údajnou výrobou ve Společenství nespolupracoval, nelze vyloučit, že jakékoliv zvýšení podílu této společnosti na trhu není výsledkem lepšího soutěžního jednání, ale pouze důsledkem přesunu dumpingového chování do Společenství tím, že se výrobek montuje ve Společenství, čímž se účinek opatření oslabuje.
(86)
V této souvislosti je nutno zmínit, že přinejmenším v jednom případě šetření nezjistilo žádný jiný důvod pro tuto činnost ve Společenství než existenci opatření a snahu vyhnout se jim (viz 49. bod odůvodnění).
5.1.5. Závěr o situaci výrobního odvětví Společenství
(87)
Současnou situaci výrobního odvětví Společenství je nutno posuzovat na základě zavedených opatření.
(88)
Prodej na trhu Společenství, objem výroby a míra využití kapacity se až do roku 2004 významně zvyšovaly. Ziskovost a produktivita se až do roku 2004 rovněž zlepšovala, zatímco mzdové náklady se snížily. Až do roku 2004 vykazovaly příznivé tendence rovněž peněžní tok, návratnost investic a zásoby.
(89)
V průběhu posuzovaného období se však podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vyvíjel nepříznivě s úbytkem více než 20 procentních bodů. Od roku 2000 docházelo k nárůstu činnosti ostatních hospodářských subjektů ve Společenství, které údajně rovněž vyrábějí systémy televizních kamer. To spolu s dovozy z Japonska za dumpingové ceny výrobnímu odvětví Společenství zabránilo v tom, aby do svých prodejních cen promítlo vyšší náklady na výzkum a vývoj, výrobu a prodej systémů televizních kamer, což v období šetření vedlo k záporné ziskovosti.
(90)
Vývoz výrobního odvětví Společenství byl rovněž nepříznivě ovlivněn dumpingovými cenami na těchto trzích a výrobní odvětví bylo nuceno významně snížit (o více než 30 %) své průměrné ceny pro třetí země s následnými nepříznivými účinky na celkovou ziskovost výrobního odvětví Společenství. To je dobrým dokladem toho, jak by se trh s televizními kamerami ve Společenství mohl vyvíjet, pokud by opatření neexistovala.
(91)
Celkově lze vyvodit závěr, že se situace výrobního odvětví až do roku 2004 obecně zlepšovala, ale u některých ukazatelů (např. objem prodeje ve Společenství, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) došlo v průběhu období šetření k zvrácení příznivého vývoje. Proto lze učinit závěr, že se situace výrobního odvětví Společenství v porovnání s předchozím přezkumným šetřením zlepšila a ukázalo se, že výrobní odvětví je životaschopné a konkurenceschopné, jelikož výrazně snížilo své fixní náklady a zvýšilo produktivitu. Dosud však nebylo schopno se plně zotavit, je proto i nadále velmi nestabilní a zranitelné, jak lze vyvodit z vývoje v období šetření.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
6.1. Dopad očekávaných účinků objemu a ceny na situaci výrobního odvětví Společenství v případě zrušení opatření
(92)
Připomíná se, že v 43. bodu odůvodnění byl vyvozen závěr, že skončení platnosti opatření by nejspíše vedlo k nárůstu dumpingových vývozů z Japonska do Společenství.
(93)
V souvislosti se zkoumáním pravděpodobného dopadu dalších dovozů za nízké ceny na situaci výrobního odvětví Společenství se uvádí, že by objevení se značného množství dumpingových dovozů okamžitě vyvolalo prudké stlačení cen na trhu Společenství, jelikož výrobní odvětví Společenství by se patrně nejprve pokusilo udržet si svůj podíl na trhu a úroveň výroby, jak bylo možno pozorovat v průběhu posuzovaného období s ohledem na prodej do třetích zemí. Pokud by k tomu došlo, pokles ziskovosti výrobního odvětví Společenství by byl značný a jeho finanční situace by se zhoršila.
(94)
Připomíná se, že na trhu se systémy televizních kamer závisí přežití výrobce rovněž na jeho schopnosti držet krok s novým technickým vývojem, tedy přiměřeně investovat do výzkumu a vývoje, moderních výrobních zařízení a do odborné přípravy pracovníků. Proto je nezbytné, aby výrobní odvětví Společenství dosáhlo určité úrovně ziskovosti, a to udržením prodejní ceny na úrovni, jež umožňuje tyto náklady uhradit. Je zřejmé, že podle scénáře zahrnujícího stlačení cen způsobené pravděpodobně dumpingovými dovozy z Japonska by jediný zbývající výrobce ve Společenství, který není ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci, utrpěl podstatnou újmu způsobenou dumpingovými dovozy a s největší pravděpodobností by vzhledem k velmi nízkým cenám uplatňovaným japonskými vyvážejícími výrobci při prodeji do třetích zemí zanikl.
(95)
Podle údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 se objem dumpingových dovozů do roku 2004 zvýšil více než trojnásobně a během posuzovaného období o více než 50 %. Jak bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že bez zavedení antidumpingových opatření by se na trh Společenství dostával vyšší objem za velmi nízké ceny, které by byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(96)
Pokud by japonští vyvážející výrobci při vývozu do Společenství účtovali vývozní ceny na obdobné úrovni jako v případě třetích zemí, což lze rozumně očekávat, byly by takové ceny přibližně o 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Takové cenové chování spolu se schopností japonských vývozců dodávat na trh Společenství značná množství by se vší pravděpodobností stlačilo ceny na trhu Společenství s následnými nepříznivými účinky na hospodářské výsledky výrobního odvětví Společenství.
6.2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se posuzovalo, zda by prodloužení stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství bylo založeno na posouzení různých zájmů všech zúčastněných stran, tj. výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství, uživatelů posuzovaného výrobku a dodavatelů surovin.
(99)
Je nutno připomenout, že při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že přijetí opatření a jejich následné prodloužení není v rozporu se zájmem Společenství. Toto šetření je druhým přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, kdy antidumpingová opatření jsou v platnosti již od roku 1994.
(100)
Proto se zkoumalo, zda navzdory pravděpodobnému přetrvávání nebo obnovení dumpingu a obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
7.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(101)
Výrobní odvětví Společenství představuje jediný výrobce systémů televizních kamer, který není ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci. Bylo prokázáno, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné a je schopno se přizpůsobit měnícím se podmínkám na trhu. To dokládá jeho úsilí o zefektivnění výroby, snížení nákladů a zvýšení produktivity, jakož i pokračující investice do výroby technicky vyspělejších výrobků.
(102)
Zlepšení jeho hospodářské situace v posuzovaném období naznačuje, že se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zužitkovat prodloužení opatření a že byla obnovena účinná hospodářská soutěž. Navzdory zlepšení ziskovosti však výrobní odvětví Společenství dosud nedosáhlo výše zisku, která by se očekávala u tohoto typu technologického produktu. Jak však bylo popsáno výše, lze dospět k závěru, že bez pokračování antidumpingových opatření by se situace výrobního odvětví Společenství se vší pravděpodobností prudce zhoršila s jednoznačnou možností ukončení činnosti, jak bylo popsáno v 93. bodu odůvodnění. To by ohrozilo více než 100 pracovních míst přímo spojených s dotčeným výrobkem.
(103)
Výroba výrobků se špičkovou technologií jako systémů televizních kamer ve Společenství (a zejména výzkum a vývoj spojený s touto výrobou) má významné vedlejší účinky. Tak tomu je obzvláště v případě výroby bloku CCD, jelikož jeho součásti mají využití i v jiných oborech, jako jsou např. bezpečnostní systémy, lékařství, průmysl a telekomunikace. Existence výrobního odvětví Společenství, které vyrábí systémy televizních kamer, má navíc dopad na celé televizní odvětví, tj. od vývoje a výroby zařízení pro vysílání až po výrobu televizních sad a nahrávacích zařízení, avšak může mít vliv i na normy stanovené pro televizní odvětví Společenství. Proto se má za to, že pokud by toto odvětví špičkových technologií zaniklo, mělo by to nepříznivý vliv na televizní odvětví obecně.
(104)
Vzhledem k výše uvedenému se došlo k závěru, že je nezbytné prodloužit stávající opatření, aby byly odvráceny nepříznivé účinky dumpingových dovozů, které by mohly ohrozit existenci výrobního odvětví Společenství a následně i množství specializovaných pracovních míst.
7.3. Zájmy ostatních výrobců ve Společenství
(105)
Co se týká zájmů ostatních výrobců systémů televizních kamer ve Společenství, je nutno podotknout, že při šetření spolupracoval pouze jeden z nich. Tento výrobce, který je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, uvedl, že existence opatření pro něj znamenala konkurenční výhodu oproti ostatním japonským vyvážejícím výrobcům, jíž by se nechtěl vzdát.
(106)
Jelikož druhý údajný výrobce ve Společenství nespolupracoval, bylo nutno vyvodit závěr, že spolupracující výrobce ve Společenství nebude prodloužením opatření nepříznivě postižen. Po prodloužení platných opatření v roce 2000 se jeho investice ve Společenství skutečně zvýšily.
7.4. Zájmy uživatelů
(107)
Komise zaslala dotazníky rovněž dvaceti pěti uživatelům systémů televizních kamer. Při šetření spolupracovali pouze čtyři z nich. Těmito uživateli jsou společnosti s licencí na vysílání, které vysílají své vlastní programy s využitím vlastního zařízení. Nakupují přímo od výrobců systémů televizních kamer, ať už vyrobených ve Společenství nebo ve vyvážející zemi, a zastupují většinu uživatelů systémů televizních kamer.
(108)
Jeden uživatel uvedl, že v příštích pěti letech neplánuje nákup významného počtu systémů televizních kamer, proto neočekává, že by prodloužení opatření mělo na jeho podnikání nějaký účinek.
(109)
Jiný uživatel uvedl, že plánuje přejít na výrobky s vysokým rozlišením a že pokud by platnost opatření skončila, zvýšil by se počet dodavatelů ve Společenství, což by vedlo ke změnám cenotvorby a inovací výrobku. Uvedl rovněž, že změna dodavatele kamery není reálná, jelikož systémy televizních kamer nejsou obecně použitelnou položkou nebo komoditou.
(110)
Třetí uživatel uvedl, že je proti prodloužení antidumpingových opatření, jelikož to by vedlo k menší soutěži a menšímu počtu dostupných modelů. Mimoto tvrdil, že v krátké době není možné přejít od jednoho výrobce k druhému.
(111)
Čtvrtý uživatel uvedl, že nemůže předvídat dopad situace, v níž by opatření byla zachována.
(112)
Je nutno zmínit, že v současnosti jsou ve Společenství usazeni nejméně dva japonští výrobci, kteří nadále soutěží s výrobním odvětvím Společenství. Někteří uživatelé skutečně dále nakupují japonské systémy televizních kamer, ať už dovezené nebo vyrobené ve Společenství. Není proto možno vyvodit závěr, že platná antidumpingová opatření zcela vyloučila hospodářskou soutěž mezi jednotlivými dodavateli systémů televizních kamer. Je pravdou, že se dovoz systémů televizních kamer z Japonska od uložení antidumpingových opatření snížil, to je však důsledek toho, že japonští vyvážející výrobci nemohou prodávat výrobky do Společenství za nedumpingové ceny.
(113)
Co se týká možnosti změnit dodavatele systémů televizních kamer, je třeba podotknout, že cílem antidumpingových opatření není vynucení změny dodavatele systémů televizních kamer, ale nastolení rovných podmínek vyloučením nekalých obchodních praktik. Pokud by odvětví Společenství vyrábějící systémy televizních kamer v důsledku zrušení platných antidumpingových opatření zaniklo, vedlo by to nesporně k omezení hospodářské soutěže a k závislosti uživatelů systémů televizních kamer ve Společenství na japonské technice. Tento posledně uvedený aspekt je zvlášť důležitý, jelikož výrobci systémů televizních kamer mohou hrát důležitou roli při stanovování vysílacích norem v budoucnu. Společenství by bylo nepochybně v nevýhodné situaci, kdyby nemělo dostatečně silného výrobce tohoto výrobku.
(114)
V souladu s nálezy předchozích šetření bylo zjištěno, že systémy televizních kamer nejsou pro uživatele významnou nákladovou položkou, jelikož v poměru k výrobě vysílaných programů na ně připadá pouze malá část celkových nákladů. Systémy kamer, na něž se vztahují antidumpingová opatření, představují pouze část celkového zařízení, které vysílací společnost potřebuje. Obdobně, pokud se podíváme na celkové náklady vysílací společnosti, a nejen na zařízení, náklady na systémy televizních kamer, které podléhají antidumpingovým clům, představují ještě menší podíl, jelikož existují jiné důležitější náklady, např. na výrobu programů, zaměstnance, topení a osvětlení atd., které jsou mnohem vyšší než čisté náklady na systémy televizních kamer.
(115)
Obecně šetření dospělo k závěru, že účinky na uživatele jsou omezené v porovnání s velikostí celkového obratu vysílacích společností, tj. nákup systémů televizních kamer představuje méně než 0,2 % celkového obratu těchto společností. Průměrná životnost systémů televizních kamer se nyní odhaduje na přibližně sedm let a někdy dosahuje deseti let, což znamená, že systémy televizních kamer nejsou pro uživatele zdaleka často se vyskytující nákladovou položkou.
(116)
Vyvozuje se tedy závěr, že vzhledem k tomu, že antidumpingová opatření již určitou dobu platí a byla by zachována na stejné úrovni, nebude jejich prodloužení znamenat žádné zhoršení postavení uživatelů. Uživatelé budou mít nadále přístup i k jiným televizním kamerám než jen kamerám vyrobeným výrobním odvětvím Společenství. V každém případě nebyly k dispozici důkazy, které by svědčily o tom, že by jakýkoliv případný dopad na uživatele převážil potřebu odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které narušují obchod, a obnovit efektivní hospodářskou soutěž.
(117)
Závěrem je nutno zmínit, že souběžné šetření uvedené v 6. bodu odůvodnění v případě přijetí opatření prakticky zreviduje platná opatření a aktualizuje jejich výši.
7.5. Zájmy dodavatelského odvětví
(118)
Z devíti oslovených dodavatelů surovin poskytl odpověď na dotazník a souhlasil se spoluprácí při tomto přezkumu pouze jeden. Tato společnost dodává důležitou část systémů televizních kamer, což naznačuje, že její operace jsou reprezentativní, pokud jde o dodavatele surovin pro tento výrobek.
(119)
Prodej daného výrobku výrobnímu odvětví Společenství představuje u tohoto dodavatele významnou část jeho celkového obratu. Společnost uvedla, že pokud by byla opatření prodloužena, byla by výroba surovin zachována. Na druhou stranu, pokud by se opatření zrušila, byla by její montážní kapacita ohrožena vzhledem k nemožnosti snížit ceny.
(120)
Proto se vyvozuje závěr, že prodloužení platných opatření bude mít na dodavatelské odvětví příznivý dopad.
7.6. Hospodářská soutěž a účinky narušující obchod
(121)
Jeden dovozce, který rovněž vyrábí systémy televizních kamer ve Společenství a je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, uvedl, že bez ohledu na to, zda budou opatření pokračovat, nehodlá výrobu ve Společenství omezit.
(122)
Lze tedy dospět k závěru, že i kdyby byla platná opatření prodloužena, bude výrobní odvětví Společenství i nadále čelit hospodářské soutěži ze strany jiných subjektů ve Společenství, které vyrábějí a prodávají systémy televizních kamer. Stejně jako dosud budou uživatelé moci nakupovat systémy televizních kamer japonských značek.
(123)
Šetření mimoto odhalilo, že pokud by opatření byla zrušena, existují důvody se domnívat, že by bylo ohroženo přežití výrobního odvětví Společenství (viz 94. bod odůvodnění). Pokud by k tomu došlo, výroba systémů televizních kamer by byla omezena na japonské výrobce (nebo na společnosti, které jsou s nimi ve spojení) s následnou závislostí Společenství na ještě nižším počtu výrobců.
(124)
Vyvozuje se proto závěr, že by pokračování opatření mělo příznivé účinky, pokud jde o zachování hospodářské soutěže a odstranění účinků narušujících obchod.
7.7. Závěr o zájmu Společenství
(125)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že proti zachování stávajících antidumpingových opatření neexistují žádné závažné důvody vyplývající ze zájmu Společenství.
8. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všem dotyčným stranám byly sděleny důležité skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající antidumpingová opatření zachována. Byla jim poskytnuta lhůta na předložení stanovisek ke sděleným informacím.
(127)
Z výše uvedeného vyplývá, že jak bylo stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení, by měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz systémů televizních kamer pocházejících z Japonska zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů televizních kamer a jejich částí, kódů KN ex 8525 30 90 (kód TARIC 8525309010), ex 8537 10 91 (kód TARIC 8537109191), ex 8537 10 99 (kód TARIC 8537109991), ex 8529 90 81 (kód TARIC 8529908138), ex 8529 90 95 (kód TARIC 8529909530), ex 8543 89 97 (kód TARIC 8543899715), ex 8528 21 14 (kód TARIC 8528211410), ex 8528 21 16 (kód TARIC 8528211610) a ex 8528 21 90 (kód TARIC 8528219010) pocházejících z Japonska.
2. Systémy televizních kamer mohou sestávat z kombinace následujících součástí, dovezených společně, nebo odděleně:
a)
hlava kamery se třemi či více senzory (snímací zařízení se zdvojeným nábojem s rozměrem 12 mm nebo více), každý s více než 400 000 pixely, které lze připojit na zadní adaptér a které mají poměr šumu minimálně 55 dB při obvyklém zesílení, buď jako jeden kus s hlavou kamery a adaptérem ve stejném pouzdře, nebo odděleně;
b)
hledáček (diagonála minimálně 38 mm);
c)
základní stanice nebo ovládací jednotka kamery (CCU), spojená s kamerou kabelem;
d)
provozní ovládací panel (OCP) pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
e)
hlavní ovládací panel (MCP) nebo hlavní jednotka seřízení (MSU) s vybranými parametry kamery pro přehled a seřízení několika kamer na dálku.
3. Clo se nevztahuje na:
a)
objektivy (doplňkový kód TARIC A727);
b)
videorekordéry (doplňkový kód TARIC A727);
c)
hlavy kamer s nahrávací jednotkou ve stejném neoddělitelném pouzdře (doplňkový kód TARIC A727);
d)
profesionální kamery, které nelze použít pro účely vysílání (doplňkový kód TARIC A727);
e)
profesionální kamery uvedené v seznamu v příloze (doplňkové kódy TARIC 8786 a 8969).
4. Pokud se systém televizní kamery dováží s objektivem, při uložení antidumpingového cla se použije hodnota s dodáním na hranice Společenství tohoto systému televizní kamery bez objektivu. Pokud není tato hodnota uvedena na faktuře, dovozce oznámí hodnotu objektivu v době jeho uvedení do volného oběhu a při té příležitosti předloží příslušné doklady a údaje.
5. Sazba konečného antidumpingového cla je 96,8 % z čisté ceny s dodáním na hranice Společenství před proclením (doplňkový kód TARIC: 8744) s výjimkou výrobků vyrobených níže uvedenými společnostmi, u kterých bude sazba následující:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (doplňkový kód TARIC: 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (doplňkový kód TARIC: 8742),
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (doplňkový kód TARIC: 8743).
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2006.
REGOLAMENTO (CE) N. 1910/2006 DEL CONSIGLIO
del 19 dicembre 2006
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di sistemi di telecamere originari del Giappone a seguito di un riesame in previsione della scadenza avviato a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (il «regolamento di base») (1), in particolare l'articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 1015/94 (2) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di sistemi di telecamere («STC») originari del Giappone («inchiesta iniziale»).
(2)
Nel settembre 2000 il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 2042/2000 (3), ha confermato, in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, i dazi antidumping definitivi istituiti con il regolamento (CE) n. 1015/94 («la precedente inchiesta di riesame»).
1.2. Domanda di riesame
(3)
A seguito della pubblicazione di un avviso di imminente scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di sistemi di telecamere originari del Giappone (4), in data 28 giugno 2005 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame delle suddette misure a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(4)
La domanda è stata presentata dalla Grass Valley Nederland BV, produttore comunitario che rappresenta oltre il 60 % della produzione comunitaria complessiva di STC («il denunciante»). Grass Valley è la società nata a seguito dell'acquisizione della Philips Digital Video Systems da parte della Thomson Multimedia, proprietaria della Thomson Broadcast Systems. La domanda di riesame in previsione della scadenza è stata motivata con il fatto che la scadenza delle misure comporterebbe il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell'industria comunitaria.
(5)
Sentito il comitato consultivo e stabilito che esistevano elementi sufficienti per l'avvio di un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha avviato tale riesame in data 29 settembre 2005 (5).
1.3. Inchiesta parallela
(6)
Il 18 maggio 2006 la Commissione ha comunicato l'apertura di un nuovo procedimento antidumping relativo alle importazioni di certi sistemi di fotocamere originari del Giappone nonché l'apertura di un riesame intermedio relativo al dazio antidumping sulle importazioni di sistemi di telecamere originari del Giappone (6). L'ambito del nuovo procedimento antidumping copre i sistemi di telecamere oggetto delle vigenti misure citate al considerando 2. Qualora si decidesse di istituire misure su taluni sistemi di fotocamere originari del Giappone, che si applicherebbero quindi anche ai sistemi di telecamere oggetto delle misure contemplate dal presente regolamento, non sarebbe più opportuno continuare a mantenere in vigore le misure previste dal presente regolamento, che dovrebbe pertanto essere modificato o abrogato.
1.4. Inchiesta attuale
1.4.1. Procedura
(7)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'avvio del riesame in previsione della scadenza i produttori esportatori, gli utilizzatori/importatori, i produttori delle materie prime notoriamente interessati, i rappresentanti del paese esportatore e i produttori comunitari. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare per iscritto le loro osservazioni e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(8)
Sono stati trasmessi questionari al produttore comunitario che ha presentato la denuncia, ad altri due produttori comunitari noti, a venticinque utilizzatori, a nove produttori di materie prime e a cinque produttori esportatori noti del Giappone. Hanno risposto al questionario un produttore comunitario, un produttore esportatore giapponese e la sua collegata nella Comunità, quattro utilizzatori/importatori e un fornitore delle materie prime.
(9)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della sua inchiesta ed effettuato visite di verifica nelle sedi delle seguenti società:
produttore comunitario:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Paesi Bassi)
altri produttori nella Comunità:
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Regno Unito)
produttore nel paese esportatore:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.
(10)
L'analisi si concentra principalmente sulla definizione standard (SD), in quanto i sistemi di telecamere a definizione standard costituiscono la maggior parte dei prodotti oggetto delle misure. Va altresì rilevato che un sistema di telecamere ad alta definizione (HD), con prestazioni e qualità simili a quelle di un sistema di telecamere SD caratterizzato da un rapporto segnale/rumore di 62 dB (di conseguenza oggetto delle misure in vigore), può avere un rapporto segnale/rumore inferiore a 55 dB e di conseguenza non essere oggetto delle misure. L'osservazione è stata confermata anche dall'industria comunitaria. Una parte interessata, che non ha collaborato a questa inchiesta, ha chiesto che la definizione del prodotto contenuta nel presente riesame fosse uniformata a quella della nuova inchiesta di cui al considerando 6. Il riesame attuale non può tuttavia modificare la definizione del prodotto, limitandosi a stabilire se le misure in vigore debbano essere mantenute o abrogate. Si è dovuto pertanto respingere tale argomentazione.
1.4.2. Periodo dell'inchiesta
(11)
L'inchiesta relativa alla probabilità del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2004 e il 30 settembre 2005 (il «periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'esame delle tendenze significative ai fini della valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha preso in considerazione il periodo compreso tra il 1o gennaio 2002 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo considerato», «periodo dell'inchiesta sul pregiudizio»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(12)
Il prodotto in esame è lo stesso di quello oggetto delle inchieste iniziali che hanno portato all'istituzione delle misure attualmente in vigore: si tratta cioè dei sistemi di telecamere.
(13)
Come contemplato dal regolamento (CE) n. 1015/94 del Consiglio, i sistemi di telecamere sono costituiti dai seguenti elementi, importati insieme o separatamente:
a)
un corpo-camera con tre o più sensori (dispositivi ad accoppiamento di carica di almeno 12 mm) con più di 400 000 pixel ciascuno, collegabile ad un adattatore posteriore, e con un rapporto segnale/rumore di almeno 55 dB a guadagno normale, in un pezzo unico con il corpo camera e l'adattatore in un solo alloggiamento, oppure separati;
b)
un mirino (diagonale di almeno 38 mm);
c)
una stazione di base o unità di controllo della telecamera (CCU) collegata alla telecamera con un cavo;
d)
un pannello di controllo (OCP) per il controllo delle singole telecamere (ovvero per la regolazione del colore, l'apertura della lente o il diaframma ad iride);
e)
un pannello di controllo principale (MCP) oppure un'unità di set-up principale (MSU), con indicazione della telecamera selezionata, per la panoramica e la regolazione di diverse telecamere remote.
(14)
I prodotti oggetto del presente riesame sono attualmente classificabili con i codici NC ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 ed ex 8528 21 90.
(15)
I prodotti non oggetto del presente procedimento sono:
a)
le lenti;
b)
i videoregistratori;
c)
i corpi camera con un'unità di registrazione nello stesso alloggiamento;
d)
i sistemi di telecamere professionali non utilizzabili per la telediffusione;
e)
i sistemi di telecamere professionali elencati nell'allegato.
2.2. Prodotto simile
(16)
Come già determinato nelle precedenti inchieste citate nei considerando 1 e 2, l'inchiesta attuale ha confermato che il prodotto in esame, fabbricato dai produttori esportatori giapponesi e venduto sul mercato giapponese e nella Comunità, e il prodotto fabbricato e venduto dal produttore comunitario denunciante sul mercato comunitario utilizzano la stessa tecnologia di base e sono entrambi conformi agli standard industriali applicati a livello internazionale. Essendo destinati alle stesse applicazioni e agli stessi impieghi, tali prodotti presentano anche caratteristiche fisiche e tecniche simili. Ciò li rende intercambiabili, dando luogo ad un rapporto di concorrenza. Si tratta pertanto di prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
3.1. Osservazioni preliminari
(17)
Come già avvenuto in occasione della precedente inchiesta di riesame, il livello di collaborazione dei produttori esportatori giapponesi al presente procedimento si è rivelato particolarmente scarso. Dei cinque produttori uno solo ha collaborato; gli altri quattro noti alla Commissione non hanno risposto al questionario anche se - in base ai dati disponibili e in particolare secondo la banca dati istituita dalla Commissione a norma dell'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base - almeno tre di essi hanno probabilmente esportato STC nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta.
(18)
Ha collaborato solo un produttore esportatore che però non ha esportato nella Comunità il prodotto in esame. Dato il basso livello di collaborazione, non è stato possibile raccogliere direttamente dai produttori esportatori informazioni affidabili sulle esportazioni del prodotto in questione effettuate verso la Comunità nel periodo dell'inchiesta. Inoltre, analogamente a quanto già precedentemente constatato, le informazioni statistiche fornite da Eurostat sono apparse inaffidabili dato che i codici NC con i quali il prodotto è classificabile si applicano anche alle importazioni di altri prodotti, senza che sia possibile operare alcuna distinzione. Di conseguenza non è stato possibile utilizzare dati di Eurostat per stabilire l'eventuale esistenza di importazioni di STC dal Giappone, la loro quantità e il loro valore. In questo contesto e conformemente all'articolo 18 del regolamento di base, la Commissione si è avvalsa dei dati disponibili, ovvero le informazioni contenute nella banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6, e nella richiesta di apertura del riesame. È su queste basi che è stata effettuata la stima più accurata del volume e del valore degli STC originari del Giappone, importati nella Comunità durante il periodo considerato.
3.2. Importazioni oggetto di dumping durante il periodo dell'inchiesta
(19)
Data la collaborazione scarsa o nulla dei produttori esportatori giapponesi e visto che l'unico produttore esportatore giapponese che abbia collaborato non ha effettuato esportazioni nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta, la Commissione ha ottenuto, a norma dell'articolo 18 del regolamento di base, da altre fonti i dati in merito al persistere del dumping, avvalendosi in particolare delle informazioni presentate dal denunciante e di quelle contenute nella banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6.
(20)
Dalla banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6, emerge che nel periodo dell'inchiesta si sono registrate importazioni consistenti del prodotto in questione: in particolare sono stati importati circa 10 corpi camera, che rappresentano l'elemento essenziale e di maggior valore di un sistema. Data la scarsa collaborazione e visto che l'unico produttore esportatore che abbia collaborato non ha effettuato esportazioni nella Comunità durante il periodo dell'inchiesta, occorre precisare che non è stato possibile procedere al calcolo del dumping per il prodotto in questione.
(21)
Stante quanto precede e conformemente all'articolo 18 del regolamento di base, la Commissione si è dovuta basare sui dati disponibili, ovvero gli elementi di prova presentati dal denunciante nella sua richiesta, secondo cui per due modelli del prodotto in esame il livello di dumping - dopo il pagamento dei dazi - è consistente, ed è quantificabile, per uno dei modelli, in oltre il 10 %.
(22)
Dagli elementi disponibili si può concludere che esiste la probabilità del persistere delle pratiche di dumping da parte dei produttori esportatori giapponesi.
3.3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
3.3.1. Osservazioni preliminari
(23)
Produttori internazionali di sistemi di telecamere operano solo in Giappone e nell'UE e di conseguenza le vendite su scala mondiale sono ripartite tra loro. Esistono perlomeno due produttori comunitari noti, uno dei quali è collegato ai produttori esportatori giapponesi, che producono per il mercato comunitario. Sono cinque i produttori esportatori giapponesi noti che producono e vendono sul mercato internazionale.
(24)
Va ricordato che le misure sono in vigore dal 1994. Inoltre nel 1999 la Commissione è giunta alla conclusione che i produttori esportatori stessero assorbendo gli effetti delle misure e ha deciso di conseguenza un aumento molto significativo (fino al 200,3 %) dei dazi antidumping a carico dei produttori esportatori interessati. Infine nel 2000, da un riesame delle misure in vigore in previsione della loro scadenza è emersa la necessità di prorogarle per un periodo di altri cinque anni, vista la probabilità del persistere e della reiterazione del dumping e del pregiudizio.
3.3.2. Rapporto tra i prezzi nella Comunità e nel paese esportatore
(25)
Data la scarsa collaborazione dei produttori esportatori, le uniche fonti di informazione disponibili in merito ai prezzi del prodotto in Giappone sono stati i dati delle vendite dell'unico produttore esportatore che abbia collaborato (Ikegami), le informazioni raccolte dal denunciante e quelle contenute nella domanda della presente inchiesta.
(26)
Come già ricordato al considerando 20, il corpo camera rappresenta l'elemento essenziale e di maggior valore di un sistema di telecamere e di conseguenza si è ritenuto opportuno valutare su queste basi il rapporto tra i prezzi in Giappone e quelli nella Comunità.
(27)
Dalle informazioni contenute nella domanda e da quelle raccolte durante le visite di verifica risulta che i prezzi praticati dai produttori comunitari nella Comunità sono più elevati rispetto ai prezzi correnti sul mercato interno giapponese.
(28)
Nonostante ciò, come già sopra rilevato, le aziende giapponesi sono già oggi pronte a esportare nella Comunità a prezzi che al netto dei dazi antidumping sono di gran lunga più bassi rispetto ai prezzi correnti nella Comunità e sul loro mercato interno. Lo stesso vale per le loro esportazioni dirette a paesi terzi.
(29)
Di conseguenza è prevedibile che l'eventuale abrogazione delle misure possa determinare l'afflusso verso la Comunità di importazioni in regime di forte dumping e a prezzi inferiori ai prezzi comunitari, giacché non esistono motivi per ritenere che i produttori esportatori giapponesi modifichino in questo caso la loro politica dei prezzi. Inoltre gli elevati prezzi praticati sul mercato comunitario incentivano anch'essi i produttori esportatori giapponesi a riorientare verso l'UE parte delle loro vendite interne.
(30)
Infine, data la notevole entità delle misure in vigore (che vanno dal 52,7 % al 200,3 %), i produttori esportatori giapponesi avrebbero un consistente margine di manovra nella fissazione dei nuovi prezzi in caso di abrogazione delle misure e nel caso in cui essi decidessero di aumentare i loro prezzi all'esportazione. In ogni caso, come già precedentemente evidenziato, qualsiasi aumento dei prezzi inferiore rispetto a quello risultante dall'applicazione delle misure in vigore si tradurrebbe in prezzi più bassi rispetto a quelli comunitari.
3.3.3. Rapporto tra i prezzi delle esportazioni giapponesi verso i paesi terzi e i prezzi nel paese esportatore
(31)
Data la scarsa collaborazione dei produttori esportatori, l'analisi relativa ai prezzi delle esportazioni dal Giappone verso i paesi terzi ha riguardato l'unico produttore esportatore che abbia collaborato, confrontandone i prezzi con quelli praticati in Giappone. Va detto che è stata esaminata la maggior parte delle vendite a paesi terzi.
(32)
Ai fini di un corretto confronto tra i prezzi, sono stati, se del caso, applicati adeguamenti che tenessero conto dello stadio commerciale, delle spese di trasporto, di assicurazione e dei costi del credito. In assenza di informazioni dettagliate, nel confronto sono stati presi in considerazione tutti i componenti del sistema e non solo i corpi camera.
(33)
Dal confronto è emerso che le vendite dell'azienda nei paesi terzi avvenivano a prezzi notevolmente inferiori rispetto ai prezzi praticati sul suo mercato interno.
(34)
In base alle informazioni disponibili, si può affermare che è molto probabile che l'azienda venda i suoi prodotti ai paesi terzi a prezzi di dumping (del 20 % circa). Ciò conferma la validità degli elementi di prova contenuti nella domanda secondo cui i produttori esportatori vendono agli altri paesi terzi a prezzi che implicano elevati livelli di dumping.
(35)
Mancano elementi a riprova del fatto che gli altri produttori esportatori giapponesi non pratichino la stessa politica dei prezzi e non vendano presumibilmente in dumping ad altri paesi terzi.
(36)
Alla luce di ciò, la conclusione è che i produttori esportatori giapponesi abbiano effettuato esportazioni nei paesi terzi a prezzi notevolmente più bassi rispetto a quelli praticati sul loro mercato interno, che i prezzi all'esportazione durante il periodo dell'inchiesta siano stati con ogni probabilità prezzi in dumping e che non ci siano elementi per affermare che questa pratica sia in futuro destinata a cambiare.
3.3.4. Rapporto tra i prezzi delle esportazioni giapponesi verso i paesi terzi e il livello dei prezzi nella Comunità
(37)
In base ai dati disponibili, ovvero la domanda e le informazioni presentate dall'unico produttore esportatore che abbia collaborato, i prezzi praticati dai produttori esportatori per le vendite del prodotto interessato nei paesi terzi sono di gran lunga inferiore ai prezzi correnti nella Comunità. La differenza può arrivare al 220 % a seconda del mercato. Di conseguenza, l'eventuale abrogazione delle misure incentiverebbe notevolmente i produttori esportatori giapponesi a riorientare verso il mercato comunitario parte delle loro esportazioni destinate ai paesi terzi.
(38)
Occorre inoltre rilevare che solo nella Comunità sono in vigore misure antidumping contro il prodotto in questione. Non esistono elementi per sostenere che, in caso di abrogazione delle misure, i produttori adotterebbero una politica dei prezzi diversa da quella seguita per le esportazioni destinate a paesi terzi.
3.3.5. Capacità inutilizzate e scorte
(39)
Il denunciante ha sostenuto che la capacità è flessibile vista la natura del prodotto e che i produttori esportatori giapponesi potrebbero espandere la propria in tempi molto rapidi. Se ne è avuta conferma dalla visita di verifica effettuata presso l'unico produttore esportatore giapponese che ha collaborato.
(40)
In effetti il processo produttivo richiede manodopera, ma non conosce strozzature legate a un particolare processo o macchinario di produzione. Dato che la linea di produzione è in gran parte manuale, basta aumentare il numero dei turni e il numero degli addetti per conseguire un incremento della capacità. Il maggiore ostacolo all'aumento della capacità è in effetti il tempo necessario per formare nuovi addetti all'assemblaggio e alla fabbricazione dei sistemi di telecamere. L'unica possibile strozzatura d'ordine tecnico, che richiederebbe investimenti elevati per aumentare la produzione, è rappresentata dal macchinario per la produzione del blocco ottico. Tuttavia, visti gli attuali livelli della produzione, non sono emersi elementi per sostenere che ciò possa presumibilmente ostacolare un eventuale incremento della capacità produttiva. Inoltre, dato che l'azienda non utilizza appieno tutti i turni possibili, la conclusione è che un aumento rapido e consistente della capacità produttiva è possibile. Non sono state, infine, prodotte prove che indichino che i costi connessi a un tale aumento della capacità sarebbero elevati rispetto al valore dei prodotti fabbricati.
(41)
Tale aumento può essere molto consistente visto che i produttori esportatori giapponesi devono pagare un «costo d'ingresso» contenuto per vendere maggiori quantitativi nella Comunità (canali di distribuzione esistenti e investimenti modesti per incrementare la capacità).
(42)
Stante quanto precede e vista l'assenza di elementi che dimostrino che questo non vale per tutti gli altri produttori esportatori, si può concludere che esiste la probabilità che la capacità di produzione possa entro un breve termine aumentare in misura consistente, se i produttori giapponesi si trovassero a doverla incrementare.
(43)
Alla luce delle suddette osservazioni, si può concludere che esiste la probabilità di maggiori importazioni nella CE in caso di eventuale abrogazione delle misure: ciò alla luce dei prezzi comunitari interessanti rispetto a quelli praticati nei paesi terzi (come in precedenza evidenziato), dei canali di distribuzione esistenti e della possibilità di incrementare la capacità a costi relativamente contenuti (formazione di nuovi lavoratori specializzati).
3.4. Conclusioni
(44)
Considerate le specificità del mercato, ovvero i prezzi comunitari più elevati rispetto a quelli registrati nei paesi terzi e sul mercato nazionale giapponese, esistono forti incentivi a riorientare una parte delle vendite verso il mercato comunitario, a prezzi presumibilmente bassi per riconquistare quote di mercato. Inoltre, data la possibilità di incrementare rapidamente la capacità produttiva, è molto probabile la ripresa di un consistente flusso di importazioni del prodotto in questione. Dato che non esistono prove che un'eventuale abrogazione delle misure determinerebbe un cambiamento della politica dei produttori esportatori giapponesi finalizzato a un aumento dei prezzi, è altresì altamente probabile che si assista a un aumento delle importazioni a prezzi di dumping.
(45)
Stante quanto precede, la conclusione è che l'eventuale abrogazione delle misure renderebbe probabile la reiterazione del dumping del prodotto da parte dei produttori esportatori giapponesi e che di conseguenza è opportuno mantenere le misure attualmente in vigore.
4. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA COMUNITARIA
(46)
Nel 2001 la Philips Digital Video Systems («Philips DVS») è stata rilevata dalla Thomson Multimedia, proprietaria della Thomson Broadcast Systems («TBS»), altro produttore comunitario di sistemi di telecamere e il soggetto nato dalla fusione Philips DVS/TBS ha assunto il nome di Grass Valley Nederland B.V., che è il denunciante.
(47)
Uno dei produttori esportatori ha sostenuto che da cinque anni quasi tutti i sistemi di telecamere che la sua collegata vende nella Comunità sono fabbricati da tale azienda nella Comunità. Ha aggiunto che eventuali decisioni relative agli attuali dazi antidumping non interesserebbero tale struttura produttiva giacché essa non rifornisce solo il mercato comunitario, ma tutto il mondo.
(48)
Dato che questo produttore esportatore non ha fornito ulteriori informazioni, né in particolare ha risposto ai questionari destinati agli altri produttori comunitari, non è stato possibile chiarire nel dettaglio la natura precisa delle sue attività, comprese quelle nella Comunità.
(49)
Un altro operatore economico che produce sistemi di telecamere nella Comunità ed è collegato a un produttore esportatore giapponese ha collaborato alla presente inchiesta, esprimendosi contro le misure attuali. Questo operatore ha affermato che le importazioni di sistemi di telecamere dal Giappone avevano carattere sporadico ed erano semplicemente destinate ad integrare la sua attività nella CE. Dalla visita di verifica è emerso che solo un particolare modello è assemblato negli stabilimenti comunitari con componenti originari del Giappone e della Comunità, anche se all'atto del controllo non era in corso la produzione di alcun dispositivo ad accoppiamento di carica, che costituisce l'elemento più importante di un corpo camera. Dall'inchiesta è risultato inoltre che per la produzione di questo modello nella Comunità non esistono altre ragioni se non le misure applicate ai sistemi di telecamere.
(50)
In ogni caso, l'inchiesta attuale ha confermato che il denunciante rappresenta oltre il 60 % della produzione comunitaria di sistemi di telecamere. Egli costituisce quindi, ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base l'industria comunitaria (di seguito «l'industria comunitaria»).
5. SITUAZIONE SUL MERCATO COMUNITARIO
5.1. Osservazioni preliminari
(51)
Per i motivi descritti nei considerando 19 e 20, l'analisi della situazione del mercato comunitario si è fondata sui dati raccolti in merito ai corpi camera.
(52)
Come già detto, non è stato possibile ottenere dati da un produttore esportatore giapponese che sembrerebbe disporre di impianti di produzione sul mercato comunitario, né si è avuta alcuna collaborazione da parte dei soggetti giapponesi che in effetti hanno esportato il prodotto in questione nella Comunità. Di conseguenza, la Commissione si è avvalsa - soprattutto per quanto riguarda i consumi - dei dati disponibili, conformemente all'articolo 18 del regolamento di base.
(53)
Si ritiene opportuno non divulgare le cifre assolute, giacché i dati disponibili sulle vendite e sulla produzione riguardano solo uno o due dei soggetti interessati e si tratta di informazioni commerciali sensibili. I dati sono stati pertanto sostituiti da un trattino (-) e al loro posto sono stati costruiti indici.
5.1.1. Consumi sul mercato comunitario
(54)
Il consumo comunitario apparente di corpi camera è stato calcolato in base al volume delle vendite dichiarato dall'industria comunitaria, a quello delle vendite della Ikegami Electronics (Europe) GmbH, alle statistiche sulle importazioni di corpi camera dal Giappone ottenute attraverso la banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6, e alle informazioni sugli acquisti fornite da un utilizzatore dei sistemi di telecamere. Data l'assenza di collaborazione da parte di un produttore esportatore giapponese che sembrerebbe produrre anche sistemi di telecamere nella Comunità, i consumi comunitari sono probabilmente sottostimati, anche se ciò non sembrerebbe distorcere di molto le tendenze e le conclusioni generali.
Tabella 1
Consumi comunitari di corpi camera
2002
2003
2004
PI
Unità
-
-
-
-
Indice
100
104
123
103
Fonte: risposte, verificate, al questionario e banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6
(55)
I consumi comunitari sono aumentati del 3 % tra il 2002 e il periodo dell'inchiesta. Tuttavia un incremento significativo è stato registrato nel 2004, quando le importazioni hanno raggiunto il livello più alto. Nel periodo dell'inchiesta i consumi comunitari si sono ridotti di circa il 15 % rispetto al 2004.
5.1.2. Importazioni attuali dal paese in questione
i) Volume delle importazioni e relativa quota di mercato nel periodo dell'inchiesta sul pregiudizio
(56)
Nel periodo considerato il volume delle importazioni dal Giappone di corpi camera è rimasto relativamente modesto, ma è quasi decuplicato tra il 2002 e il 2004, raggiungendo il numero di 30 unità. Nel periodo dell'inchiesta le importazioni sono diminuite rispetto al 2004, pur mantenendosi a livelli notevolmente superiori rispetto a quelli del 2002. Nel complesso le importazioni sono quasi triplicate nel periodo considerato. L'industria comunitaria ha sostenuto che il volume delle importazioni è stato sottostimato in quanto, secondo le informazioni in suo possesso, le consegne dei produttori giapponesi nella CE sono state considerevolmente maggiori rispetto a quanto che essi avrebbero potuto presumibilmente produrre nella Comunità. Ha aggiunto inoltre che le misure sono state probabilmente eluse attraverso l'importazione di componenti delle telecamere. Questa informazione non coincide, però, con i risultati dell'inchiesta, ovvero le visite di verifica e i dati forniti dagli utilizzatori indipendenti. La portata del presente riesame non consente, tra l'altro, di stabilire se le misure in vigore siano eluse, anche se va ammesso che le pratiche elusive possono ripercuotersi sulla situazione dell'industria comunitaria.
(57)
La quota di mercato delle importazioni è cresciuta costantemente fino al 2004, quando ha raggiunto il livello più alto. Nonostante una riduzione significativa nel periodo dell'inchiesta (a un livello inferiore al 50 % rispetto a quello del 2004), le importazioni hanno comunque accresciuto la loro quota di mercato nel periodo considerato.
Tabella 2
Importazioni di corpi camera dal Giappone e quota di mercato
2002
2003
2004
PI
Volume delle importazioni
-
-
-
-
Indice
100
167
1 000
300
Quota di mercato
-
-
-
-
Indice
100
161
816
291
Fonte: risposte, verificate, al questionario e banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6
ii) Andamento e politica dei prezzi delle importazioni del prodotto in esame
(58)
Data l'assenza di collaborazione, non si sono avute a disposizione informazioni affidabili sul livello dei prezzi delle importazioni di corpi camera. Per di più produttori esportatori giapponesi vendono il prodotto in esame unicamente agli importatori collegati nella Comunità. Di conseguenza i livelli dei prezzi desumibili dalla banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6, sono prezzi praticati tra soggetti collegati e non possono logicamente essere considerati affidabili. Ciò è particolarmente vero in quanto le aziende possono decidere di attribuire gli utili ai soggetti comunitari, date le misure in vigore.
(59)
Non si possono quindi trarre conclusioni circa l'andamento e la politica dei prezzi delle importazioni del prodotto in esame.
5.1.3. Situazione economica dell'industria comunitaria
(60)
Va rilevato, a fini di chiarezza, che l'industria comunitaria, nel rispondere al questionario, ha fornito dati relativi ai sistemi di telecamere piuttosto che ai soli corpi camera. Ciò non è stato considerato un problema visto che ogni sistema di telecamere ha di norma un corpo camera. Di conseguenza, in assenza di dati più dettagliati circa le attività dei produttori esportatori giapponesi nella Comunità, per delineare le tendenze della situazione economica dell'industria europea l'analisi si è basata sui dati relativi ai sistemi di telecamere.
i) Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(61)
La produzione complessiva di sistemi di telecamere da parte dell'industria comunitaria è leggermente aumentata nel periodo considerato. Dopo un calo dell'8 % nel 2003, la produzione è incrementata notevolmente, di circa il 35 %, nel 2004. Nel periodo dell'inchiesta, però, la produzione è scesa di circa il 16 % rispetto al 2004, a un livello che rappresentava ancora un aumento del 5 % sul dato del 2002.
Tabella 4
Volume della produzione
2002
2003
2004
PI
Produzione
-
-
-
-
Indice
100
92
124
105
Fonte: risposta, verificata, al questionario
(62)
La capacità produttiva dell'industria comunitaria è rimasta stabile fino al 2004. Nel periodo dell'inchiesta, a seguito di una riorganizzazione aziendale, si è tuttavia registrata una riduzione del 14 %, che ha consentito all'azienda di adattare la propria capacità produttiva alla domanda esistente. In effetti, come illustrato di seguito, la riduzione della capacità è stata associata a tassi di utilizzo stabili degli impianti tra il 2004 e il periodo dell'inchiesta.
(63)
Grazie all'aumento della produzione e all'aggiustamento della capacità produttiva, si è registrato un aumento dell'utilizzo degli impianti nel periodo considerato. Nel complesso il tasso di utilizzo degli impianti ha avuto un andamento simile a quello della produzione, conoscendo un aumento tra il 2002 e il 2004 e un picco negativo nel 2003. Nel periodo dell'inchiesta l'utilizzo degli impianti è rimasto stabile rispetto al 2004, ma comunque 20 % al di sopra del livello del 2002.
Tabella 5
Capacità produttiva e utilizzo degli impianti
2002
2003
2004
PI
Capacità produttiva
-
-
-
-
Indice
100
100
100
86
Utilizzo degli impianti
-
-
-
-
Indice
100
92
124
122
Fonte: risposta, verificata, al questionario
ii) Scorte
(64)
Le scorte si sono notevolmente ridotte nel 2003 (- 17 %), ma sono cresciute l'anno successivo, pur restando 11 punti percentuali al di sotto dei livelli del 2002. L'abnorme aumento delle giacenze nel periodo dell'inchiesta si spiega con il fatto che il periodo dell'inchiesta è terminato prima della conclusione dell'esercizio finanziario, in un momento in cui diversi ordini dovevano essere ancora consegnati.
Tabella 6
Volume delle scorte
2002
2003
2004
PI
Scorte
-
-
-
-
Indice
100
83
89
172
Fonte: risposta, verificata, al questionario
iii) Volume delle vendite, prezzi e quota di mercato
(65)
Le vendite dell'industria comunitaria sul mercato comunitario sono aumentate del 10 % tra il 2002 e il 2004, senza però eguagliare la consistente espansione dei consumi comunitari, che nello stesso periodo hanno registrato un aumento del 23 %. Ne è derivato un calo complessivo della quota di mercato dell'industria comunitaria di oltre il 20 % nel periodo considerato, a vantaggio delle importazioni dal Giappone e di altri operatori nella Comunità. Nel periodo dell'inchiesta, le vendite hanno conosciuto una forte contrazione rispetto ai livelli del 2004, con conseguente ulteriore riduzione della quota di mercato dell'industria comunitaria.
(66)
È tuttavia opportuno rilevare che per le cifre e le tendenze relative alla quota di mercato dell'industria comunitaria ci si è dovuti basare sui dati disponibili, soprattutto in quanto l'altro produttore della Comunità non ha fornito i dati relativi alla sua produzione e alle sue vendite.
(67)
I prezzi medi di vendita nel periodo considerato sono diminuiti del 3 %, anche se tra il 2002 e il 2003 si è registrato un aumento del 7 %. Il calo relativamente contenuto dei prezzi nel periodo considerato nasconde, però, un cambiamento della gamma dei prodotti, in quanto l'industria comunitaria ha lanciato nuovi prodotti caratterizzati da configurazioni più avanzate e più costose.
Tabella 7
Volume delle vendite, prezzi e quota di mercato
2002
2003
2004
PI
Volume delle vendite (unità)
-
-
-
-
Indice
100
103
110
79
Prezzi medi (EUR/unità)
-
-
-
-
Indice
100
107
98
97
Quota di mercato
-
-
-
-
Indice
100
99
89
76
Fonte: risposta, verificata, al questionario
iv) Occupazione, produttività e salari
(68)
Nel periodo considerato l'occupazione si è contratta (di oltre il 24 %) e, visto l'aumento della produzione, ciò ha determinato un significativo aumento della produttività (37 %). Va osservato che la contrazione dell'occupazione è stata accompagnata da un maggiore ricorso a lavoratori con contratti temporanei/flessibili, con conseguente riduzione dei costi fissi aziendali.
(69)
In effetti, nel periodo considerato l'industria comunitaria è riuscita a ridurre notevolmente il proprio costo del lavoro (- 14 %). Di conseguenza l'industria comunitaria è riuscita a ridurre di diversi punti percentuali l'incidenza del costo del lavoro sul costo totale della produzione. Ciò mostra che l'industria comunitaria si è visibilmente impegnata per adattare la propria struttura produttiva e ridurre i costi fissi.
Tabella 8
Occupazione, produttività e salari
2002
2003
2004
PI
Occupazione
-
-
-
-
Indice
100
102
87
76
Produttività (unità per addetto)
-
-
-
-
Indice
100
90
142
137
Costo del lavoro (000 EUR)
-
-
-
-
Indice
100
97
103
86
Fonte: risposta, verificata, al questionario
v) Utili
(70)
Va rilevato che la redditività dell'industria comunitaria era ancora negativa quando è stata effettuata l'inchiesta relativa all'ultimo riesame in previsione della scadenza ed è stato quel dato a determinare la proroga delle misure antidumping allora vigenti. Oggi la situazione si è ribaltata e tra il 2002 e il 2004 l'industria comunitaria ha registrato una redditività positiva.
(71)
In effetti la redditività dell'industria comunitaria è cresciuta fino al 2004, anche se di norma occorrono utili più elevati (superiori al 10 %) per consentire all'industria di tenere il passo con le esigenze dello sviluppo tecnologico. Quindi, persino nel 2003 e nel 2004, anni caratterizzati dai più elevati margini di profitto, i livelli non sono stati tali da garantire all'industria comunitaria la possibilità di continuare a investire massicciamente in nuovi sviluppi, come necessario in questo settore.
(72)
Nel periodo dell'inchiesta la situazione è gravemente peggiorata sotto il profilo della redditività, con la registrazione di perdite consistenti. Questo quadro è imputabile a due ragioni: da un lato, la consistente riduzione delle vendite nella Comunità nel periodo dell'inchiesta ha provocato un aumento dei costi fissi medi, con conseguenti ripercussioni negative sulla redditività e, dall'altro, l'industria comunitaria non è riuscita a traslare l'aumento del costo di alcune materie prime, né le ulteriori spese di R&S e di vendita, legate a una più fitta rete di uffici di vendita e il cui obiettivo è offrire migliori servizi alla clientela. Come già rilevato al considerando 67, è opportuno sottolineare che la modesta riduzione dei prezzi medi di vendita tra il 2004 e il periodo dell'inchiesta nasconde un cambiamento della gamma dei prodotti, visto che l'industria comunitaria ha lanciato nuovi prodotti caratterizzati da configurazioni più avanzate e più costose senza però poter incrementare proporzionalmente i propri prezzi.
Tabella 9
Redditività
2002
2003
2004
PI
Redditività (%)
-
-
-
-
Indice
100
176
251
- 321
Fonte: risposta, verificata, al questionario
vi) Investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
(73)
Gli investimenti sono rimasti elevati, pur riducendosi del 13 % nel 2003. Questo calo è stato recuperato l'anno successivo con un aumento quasi triplo, dovuto alla ristrutturazione dell'industria europea e alla razionalizzazione della produzione, oltre che agli investimenti in materia di R&S costantemente elevati, come richiesto in questo settore industriale.
(74)
L'utile sul capitale investito, espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito in linea di massima lo stesso andamento già descritto per la redditività.
Tabella 10
Investimenti e utile sul capitale investito (ROI)
2002
2003
2004
PI
Investimenti (000 EUR)
-
-
-
-
Indice
100
87
237
148
ROI
-
-
-
-
Indice
100
143
182
- 116
Fonte: risposta, verificata, al questionario
(75)
Non risulta che l'industria comunitaria abbia avuto difficoltà a reperire capitali durante il periodo considerato.
vii) Flusso di cassa
(76)
Il flusso di cassa è aumentato in maniera significativa fino al 2004 (39 %). Questa tendenza positiva indica che era in atto la ripresa del settore. È opportuno rilevare che nel 2004 il flusso di cassa ha rappresentato soltanto il 10 % delle vendite complessive nella Comunità - dato questo che non può essere considerato eccessivo. Durante il periodo dell'inchiesta il flusso di cassa è stato tuttavia notevolmente condizionato dai livelli di redditività negativi.
Tabella 11
Flusso di cassa
2002
2003
2004
PI
Flusso di cassa (000 EUR)
-
-
-
-
Indice
100
99
139
-70
Fonte: risposta, verificata, al questionario
viii) Crescita
(77)
Tra il 2002 e il periodo dell'inchiesta i consumi comunitari sono aumentati del 3 %, mentre il volume delle vendite dell'industria comunitaria sul mercato comunitario si è ridotto del 21 %. La quota di mercato dell'industria comunitaria ha subito una flessione di oltre il 20 %, mentre quella delle importazioni in dumping e degli altri produttori comunitari è aumentata.
(78)
Negli ultimi anni il mercato dei sistemi di telecamere è stato caratterizzato dal passaggio dai sistemi a definizione standard ai sistemi ad alta definizione e in futuro è prevedibile un rafforzamento di questa tendenza. Dato che la trasmissione ad alta definizione non è ancora diffusa, molte società televisive, soprattutto quelle più piccole o regionali, continuano comunque ad acquistare sistemi di telecamere a definizione standard in ragione dei prezzi relativamente contenuti. Come mostra la contrazione della sua quota di mercato, l'industria comunitaria non è stata in realtà in grado di trarre vantaggio dall'espansione del mercato.
(79)
La produzione e le vendite di sistemi di telecamere a definizione standard continuano inoltre a rappresentare un elemento importante per qualsiasi produttore di sistemi di telecamere, non ultimo perché i costi fissi tendono a essere per natura elevati, visto che si tratta di un'industria ad alta intensità di capitale. Continua quindi a essere importante che l'industria comunitaria usufruisca dei maggiori volumi di vendite connessi agli STC a definizione standard, in modo da spalmare detti costi fissi.
ix) Entità del margine di dumping
(80)
L'analisi relativa all'entità del margine di dumping deve tener conto del fatto che sono in vigore misure per eliminare il dumping pregiudizievole. Come precedentemente concluso al considerando 22, le informazioni disponibili indicano che i produttori esportatori giapponesi continuano a vendere alla Comunità a prezzi di dumping. Anzi, il margine di dumping riscontrato è notevole e le sue ripercussioni sulla situazione dell'industria comunitaria non possono essere considerate trascurabili, soprattutto se si tiene conto dei volumi consistenti che si potrebbero registrare.
x) Ripresa dagli effetti negativi del dumping precedente
(81)
Dalla proroga delle misure nel 2000 conseguente al precedente riesame in previsione della scadenza, la situazione dell'industria comunitaria è in una certa misura migliorata nel periodo considerato. Gli indicatori descritti sopra mostrano tuttavia che l'industria comunitaria resta fragile e vulnerabile.
5.1.4. Effetti di altri fattori sulla situazione dell'industria comunitaria
i) Esportazioni dell'industria comunitaria
(82)
L'inchiesta ha rivelato che le esportazioni dell'industria comunitaria hanno avuto il seguente andamento:
Tabella 12
Esportazioni dell'industria comunitaria
2002
2003
2004
PI
Volume (unità)
-
-
-
-
Indice
100
117
193
148
Valore (000 EUR)
-
-
-
-
Indice
100
126
146
93
Prezzo medio (EUR/unità)
-
-
-
-
Indice
100
107
75
63
Fonte: risposta, verificata, al questionario
(83)
Tra il 2002 e il 2004 le quantità esportate dall'industria comunitaria sono notevolmente aumentate, ma nel periodo dell'inchiesta si sono ridotte di oltre il 20 %. Ciononostante le vendite nel periodo dell'inchiesta sono ancora del 50 % superiori alle vendite registrate all'inizio del periodo considerato. Questa generale tendenza positiva ha coinciso con un notevole calo dei prezzi medi, dovuto all'agguerrita concorrenza, a prezzi estremamente bassi, sui mercati dei paesi terzi (cfr. considerando 35).
(84)
Dall'inchiesta è in effetti emerso che l'industria comunitaria ha dovuto affrontare, sui mercati dei paesi terzi, soprattutto su mercati emergenti quali il Brasile e la Cina, una concorrenza che vende a prezzi estremamente bassi, ed è stata costretta a ridurre notevolmente i prezzi applicati ai paesi terzi. Come è ovvio, ciò ha avuto ripercussioni negative sulla sua redditività complessiva.
ii) Altri produttori nella Comunità
(85)
Tenuto conto in particolare della perdita di quota di mercato e del livello di redditività negativa nel periodo dell'inchiesta, uno dei fattori cui è imputabile il mancato pieno recupero dell'industria comunitaria risiede nel fatto che alcuni produttori esportatori giapponesi hanno avviato nella Comunità attività che produrrebbero anche sistemi di telecamere da vendere sul mercato comunitario. In effetti altri produttori della Comunità hanno acquisito una consistente quota di mercato nel periodo considerato (cfr. considerando 65). Data la mancata collaborazione di un produttore giapponese che presumibilmente produce nella Comunità, non si può escludere che un eventuale aumento della quota di mercato di tale azienda derivi non già da una sua maggiore competitività, ma dal mero trasferimento delle pratiche di dumping nella Comunità attraverso l'assemblaggio del prodotto nella Comunità, con conseguente compromissione degli effetti delle misure.
(86)
A questo proposito è opportuno rilevare che almeno in un caso l'indagine ha constatato che tali attività nella Comunità non avevano altra ragion d'essere se non l'esistenza delle misure e la necessità di eluderle (cfr. considerando 49).
5.1.5. Conclusioni sulla situazione dell'industria comunitaria
(87)
La condizione attuale dell'industria comunitaria dovrebbe essere esaminata tenendo conto delle misure in vigore.
(88)
Le vendite sul mercato comunitario, il volume della produzione e l'utilizzo degli impianti sono aumentati considerevolmente fino al 2004 e fino ad allora sono cresciute anche la redditività e la produttività, con contestuale riduzione dei costi del lavoro. Anche l'andamento del flusso di cassa, dell'utile sul capitale investito e delle scorte è stato positivo fino al 2004.
(89)
Nel periodo considerato la quota di mercato dell'industria comunitaria ha, tuttavia, subito un'erosione, con una perdita di oltre 20 punti percentuali. Dal 2000 è aumentata l'attività di altri operatori economici nella Comunità che produrrebbero anche sistemi di telecamere. Ciò, unitamente alle importazioni in dumping dal Giappone, ha impedito all'industria comunitaria di ricaricare sui prezzi di vendita i maggiori costi di R&S, quelli di produzione e vendita dei sistemi di telecamere, determinando una redditività negativa nel periodo dell'inchiesta.
(90)
L'industria comunitaria, i cui risultati all'esportazione sono stati anch'essi condizionati dai prezzi in dumping su quei mercati, è stata tra l'altro costretta a ridurre sensibilmente (di oltre il 30 %) i prezzi medi praticati ai paesi terzi con conseguenti effetti negativi sulla redditività complessiva dell'industria. Ciò fornisce un'indicazione valida di come potrebbe evolvere il mercato comunitario di sistemi di telecamere in assenza di misure.
(91)
In generale si deve concludere che lo stato dell'industria sia nel complesso migliorato fino al 2004, ma per alcuni indicatori (ad es. volume delle vendite nella Comunità, redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa) si è assistito a un'inversione delle tendenze positive registrate nel periodo dell'inchiesta. Si può pertanto concludere che l'industria comunitaria sia oggi in una situazione migliore rispetto a quella constatata in occasione della precedente inchiesta di riesame e che essa si sia dimostrata efficiente e competitiva, avendo ridotto considerevolmente i costi fissi e migliorato la produttività. Non è però ancora stata in grado di riprendersi completamente e resta estremamente fragile e vulnerabile, come si desume dall'evoluzione nel corso del periodo dell'inchiesta.
6. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
6.1. Effetti sui volumi e sui prezzi derivanti dall'eventuale abrogazione delle misure e loro incidenza sullo stato dell'industria comunitaria
(92)
Va ricordato che al considerando 43 si è concluso che la scadenza delle misure potrebbe determinare un aumento delle esportazioni in dumping dal Giappone verso la Comunità.
(93)
Nell'esaminare i probabili effetti di ulteriori importazioni a basso costo sulla situazione dell'industria comunitaria, si rileva che l'afflusso di notevoli quantitativi di importazioni in dumping determinerebbe immediatamente una forte flessione dei prezzi sul mercato comunitario, in quanto probabilmente l'industria comunitaria cercherebbe di conservare inizialmente la propria quota di mercato e salvaguardare il suo livello di produzione, analogamente a quanto si è potuto osservare per le vendite ai paesi terzi durante il periodo considerato. Un tale scenario comporterebbe una notevole perdita di redditività dell'industria comunitaria e un peggioramento della sua situazione finanziaria.
(94)
Va ricordato che sul mercato dei sistemi di telecamere la sopravvivenza di un produttore dipende anche dalla sua capacità di tenere il passo con i nuovi sviluppi tecnologici e di investire in misura idonea in R&S, in impianti di produzione all'avanguardia e nella formazione del personale. È quindi essenziale che l'industria comunitaria raggiunga un certo livello di redditività, che deve essere conseguito mantenendo anche i prezzi di vendita a un livello tale che consenta il recupero di tali costi. In un quadro di flessione dei prezzi provocata dalle probabili importazioni in dumping dal Giappone, l'unico produttore comunitario che resta, non collegato ai produttori esportatori giapponesi, subirebbe un pregiudizio grave dalle importazioni in dumping e con ogni probabilità non sopravviverebbe, visti i prezzi molto bassi praticati dai produttori esportatori giapponesi nelle vendite a paesi terzi.
(95)
In effetti, secondo i dati della banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6, il volume delle importazioni in dumping è più che triplicato fino al 2004 ed è aumentato di oltre il 50 % nel periodo considerato. Come si è già rilevato, senza le misure antidumping in vigore verrebbero probabilmente immessi sul mercato comunitario quantitativi ancora maggiori del prodotto in esame a prezzi molto bassi e di gran lunga inferiori ai prezzi dell'industria comunitaria (undercutting).
(96)
Se, come è ragionevole attendersi, i produttori esportatori giapponesi dovessero applicare alle esportazioni nella Comunità livelli di prezzi analoghi a quelli praticati nei confronti dei paesi terzi, i loro prezzi sarebbero di circa il 30 % inferiori a quelli dell'industria comunitaria. Questa politica dei prezzi, associata alla capacità degli esportatori giapponesi di far affluire quantitativi consistenti sul mercato comunitario, determinerebbe con ogni probabilità una flessione dei prezzi sul mercato comunitario con conseguenti ripercussioni negative sui risultati economici dell'industria europea.
6.2. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del pregiudizio
(97)
Alla luce di quanto precede, si conclude che l'abrogazione delle misure determinerebbe con ogni probabilità la reiterazione di un grave pregiudizio ai danni dell'industria comunitaria.
7. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
7.1. Introduzione
(98)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base, si è proceduto ad esaminare se una proroga delle misure antidumping attualmente in vigore possa essere contraria all'interesse della Comunità. In relazione al prodotto in esame, la determinazione dell'interesse della Comunità si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte, ovvero dell'industria comunitaria e degli altri produttori comunitari, degli utilizzatori e dei fornitori delle materia prime.
(99)
Va ricordato che nelle inchieste precedenti l'adozione delle misure e la loro successiva proroga non sono mai risultate contrarie all'interesse della Comunità. Inoltre l'inchiesta attuale è un secondo riesame in previsione della scadenza e di conseguenza analizza una situazione in cui le misure antidumping sono già in vigore dal 1994.
(100)
Su queste basi si è esaminato se, nonostante le conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping e/o della reiterazione dello stesso e della reiterazione del pregiudizio, non esistano ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non sia nell'interesse della Comunità.
7.2. Interesse dell'industria comunitaria
(101)
L'industria comunitaria è l'unico produttore di sistemi di telecamere non collegato ai produttori esportatori giapponesi. Ha dato prova di essere un'industria efficiente, in grado di adattarsi alle mutevoli condizioni del mercato, come confermato dai suoi sforzi di razionalizzare la produzione, ridurre i costi e aumentare la produttività e dai suoi continui investimenti per la produzione di prodotti tecnologicamente più avanzati.
(102)
Il miglioramento della sua situazione economica nel periodo considerato indica che l'industria comunitaria è riuscita a trarre vantaggio dalla conferma delle misure e che è stata ripristinata una concorrenza efficace. Nonostante miglioramenti sul fronte della redditività, questa industria deve ancora raggiungere il livello di utile atteso per questo tipo di prodotto tecnologico. Come già precedentemente illustrato, si può tuttavia concludere che la mancata proroga delle misure antidumping determinerà con ogni probabilità un grave peggioramento della situazione dell'industria comunitaria, con il rischio concreto di chiusura di cui al considerando 93. Ciò metterebbe in pericolo oltre 100 posti di lavoro direttamente connessi al prodotto in esame.
(103)
La produzione nella Comunità di prodotti ad alta tecnologia, come i sistemi di telecamere, e soprattutto l'evoluzione della R&S associata a tali prodotti, producono notevoli ricadute. Questo vale in particolare per il blocco CCD, in quanto i suoi componenti vengono usati anche in altri campi, quali i sistemi di sicurezza, e le applicazioni mediche, industriali e nell'ambito delle telecomunicazioni. Inoltre l'esistenza di un'industria comunitaria che fabbrica i sistemi di telecamere incide non solo su tutta l'industria televisiva (dallo sviluppo e dalla fabbricazione di attrezzature di telediffusione fino alla produzione di televisori e videoregistratori), ma anche sulle norme stabilite per il settore televisivo comunitario. Si può quindi ritenere che la scomparsa di questa industria ad alta tecnologia produrrebbe anche un effetto negativo sull'industria televisiva in genere.
(104)
In considerazione di quanto sopra esposto, si è giunti alla conclusione che occorre confermare le misure attualmente in vigore onde scongiurare gli effetti negativi delle importazioni in dumping che metterebbero in pericolo l'esistenza di questa industria comunitaria e di conseguenza di numerosi posti di lavoro specializzati.
7.3. Interesse di altri produttori comunitari
(105)
Per quanto concerne l'interesse di altri produttori comunitari di STC, va rilevato che solo uno ha collaborato alla presente inchiesta. Questo produttore, collegato a un produttore esportatore giapponese, si è detto contrario alla conferma delle misure, pur dichiarando che la loro esistenza gli assicurava un vantaggio concorrenziale rispetto agli altri produttori esportatori giapponesi, cui non era pronto a rinunciare.
(106)
Data la mancanza di collaborazione da parte dell'altro presunto produttore comunitario, si deve concludere che la proroga delle misure non inciderà negativamente sul produttore comunitario che ha collaborato. Anzi, come già avvenuto successivamente alla proroga delle misure nel 2000, i suoi investimenti nella Comunità saranno incentivati dalla proroga delle misure in vigore.
7.4. Interesse degli utilizzatori
(107)
La Commissione ha inviato i questionari anche a venticinque utilizzatori dei sistemi di telecamere, dei quali soltanto quattro hanno collaborato all'inchiesta. Questi utilizzatori sono società televisive autorizzate che trasmettono i lori programmi utilizzando attrezzature proprie. Hanno acquistato direttamente presso i produttori i sistemi di telecamere fabbricate nella Comunità o nel paese esportatore e rappresentano la maggioranza degli utilizzatori di questi sistemi.
(108)
Un utilizzatore ha dichiarato di non aver in programma l'acquisto di un numero significativo di sistemi di telecamere nei prossimi cinque anni e di non prevedere quindi sulla sua impresa alcuna ripercussione derivante dall'eventuale proroga delle misure.
(109)
Un altro utilizzatore ha affermato di avere intenzione di passare ai prodotti ad alta definizione e che l'eventuale abrogazione delle misure aumenterebbe il numero dei fornitori nella Comunità e determinerebbe una modifica dei prezzi e l'innovazione del prodotto. Ha aggiunto anche che un cambiamento del fornitore delle telecamere non è realistico, perché questi sistemi non sono prodotti generici o di base.
(110)
Un terzo utilizzatore ha sostenuto di essere contrario al rinnovo delle misure antidumping che determinerebbe minore concorrenza e restringerebbe il numero di modelli disponibile. Ha aggiunto che a breve termine non esiste la flessibilità sufficiente che consenta di passare da un produttore a un altro.
(111)
Un quarto utilizzatore ha affermato di non poter prevedere gli effetti della proroga delle misure.
(112)
È opportuno rilevare che perlomeno due produttori giapponesi sono attualmente stabiliti nella Comunità e continuano a competere con l'industria comunitaria. Alcuni utilizzatori hanno in effetti continuato ad acquistare sistemi di telecamere giapponesi, di importazione o prodotti nella Comunità. Non si può quindi concludere che le misure antidumping in vigore abbiano completamente eliminato la concorrenza tra diversi fornitori di sistemi di telecamere. È vero che le importazioni di questi sistemi dal Giappone sono diminuite successivamente all'istituzione delle misure antidumping, ma ciò deriva dal fatto che i produttori esportatori giapponesi non sono stati in grado di vendere alla Comunità a prezzi non in dumping.
(113)
Per quanto riguarda la possibilità di cambiare la fonte di approvvigionamento di sistemi di telecamere, è opportuno osservare che l'obiettivo delle misure antidumping non è quello di costringere il passaggio a un diverso fornitore, ma quello di creare parità di condizioni sul mercato attraverso l'eliminazione delle pratiche commerciali scorrette. Inoltre, se l'industria comunitaria di telecamere dovesse scomparire a seguito della soppressione delle misure antidumping in vigore, i risultati sarebbero senza dubbio una minore concorrenza e la dipendenza degli utilizzatori comunitari dei sistemi di telecamere dalla tecnologia giapponese. Quest'ultimo aspetto è particolarmente importante in quanto i produttori di sistemi di telecamere possono svolgere un ruolo importante nella fissazione dei futuri standard di trasmissione. La Comunità sarebbe senza dubbio svantaggiata se non disponesse di un produttore sufficientemente forte di questo prodotto.
(114)
Conformemente a quanto emerso nelle inchieste precedenti, si è constatato che i sistemi di telecamere non costituiscono un fattore di costo significativo per gli utilizzatori, giacché in relazione alla produzione dei programmi televisivi rappresentano solo una piccola percentuale dei costi complessivi. Per di più i sistemi di telecamere oggetto delle misure antidumping rappresentano solo una parte del complesso delle attrezzature impiegate da una società televisiva. Analogamente, se si considerano i costi complessivi di una società televisiva e non soltanto quelli delle attrezzature, il costo dei sistemi di telecamere oggetto dei dazi antidumping rappresenta una quota ancora più modesta, dato che entrano in gioco altri costi importanti, quali la produzione dei programmi, il personale, le spese generali, ecc., che superano di gran lunga il semplice costo di un sistema di telecamere.
(115)
In generale, l'inchiesta ha concluso che gli effetti sugli utilizzatori sono contenuti in rapporto all'entità del fatturato complessivo delle società televisive: l'acquisto di un sistema di telecamere rappresenta infatti solo lo 0,2 % del fatturato complessivo di queste società. Inoltre, la vita media di un sistema di telecamere si aggira oggi sui sette anni, arrivando in alcuni casi a dieci; ciò significa che i sistemi di telecamere continuano a non rappresentare assolutamente un fattore di costo ricorrente per gli utilizzatori.
(116)
Si conclude pertanto che, dato che le misure sono in vigore da un certo tempo e sarebbero confermate allo stesso livello, la loro proroga non comporterà un deterioramento della situazione degli utilizzatori. Questi ultimi continuano inoltre ad avere accesso a sistemi di telecamere diversi da quelli prodotti dall'industria comunitaria. In ogni caso, nessuna delle prove a disposizione indica che l'eventuale incidenza sugli utilizzatori prevarrebbe sulla necessità di eliminare gli effetti di distorsione sugli scambi prodotti dal dumping pregiudizievole e sulla necessità di ripristinare una concorrenza efficace.
(117)
Va rilevato, infine, che l'inchiesta parallela di cui al considerando 6 determinerà, se le misure saranno confermate, una revisione di fatto delle misure in vigore e ne aggiornerà il livello.
7.5. Interesse delle industrie fornitrici
(118)
Solo uno dei nove fornitori di materie prime contattati ha risposto al questionario e ha accettato di collaborare a questo riesame. Questa azienda fornisce un importante componente dei sistemi di telecamere e questo la rende rappresentativa delle industrie fornitrici delle materie prime per questo prodotto.
(119)
Le vendite di questo fornitore all'industria comunitaria rappresentano una quota significativa del fatturato complessivo di questa azienda relativo a detto prodotto. L'azienda ha sostenuto che in caso di proroga delle misure la produzione delle materie prime proseguirebbe; in caso di loro abrogazione, invece, la sua capacità di assemblaggio sarebbe compromessa, in quanto non è in grado di ridurre i prezzi.
(120)
Si conclude pertanto che la proroga delle misure in vigore produrrà effetti positivi sulle industrie fornitrici di STC.
7.6. Concorrenza ed effetti di distorsione sugli scambi
(121)
Un importatore, che produce anche sistemi di telecamere nella Comunità ed è collegato a un produttore esportatore giapponese, ha dichiarato di non avere alcuna intenzione di ridurre la produzione nella Comunità, indipendentemente dalla proroga delle misure.
(122)
Si deve quindi concludere che, anche in caso di rinnovo delle misure, l'industria comunitaria continuerà a dover far fronte alla concorrenza di altri produttori che nella Comunità producono e vendono sistemi di telecamere. Come già oggi, gli utilizzatori potranno acquistare sistemi di telecamere di marche giapponesi.
(123)
L'indagine ha inoltre rilevato che esistono motivi per ritenere che la sopravvivenza dell'industria comunitaria potrebbe essere messa a repentaglio da un'eventuale abrogazione delle misure (cfr. considerando 93). Se ciò dovesse accadere, la produzione di sistemi di telecamere sarebbe nelle mani dei produttori giapponesi (o di loro società collegate) con la conseguente dipendenza della Comunità da un numero ancora più ridotto di produttori.
(124)
Si conclude pertanto che la conferma delle misure produrrebbe effetti positivi, assicurando la concorrenza ed eliminando gli effetti di distorsione sugli scambi.
7.7. Conclusioni in merito all'interesse della Comunità
(125)
Stante quanto precede, si conclude che, in relazione all'interesse della Comunità, non esistono valide ragioni contro il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore.
8. MISURE ANTIDUMPING
(126)
Tutte le parti interessate sono state informate delle considerazioni e dei dati essenziali in base ai quali si intende raccomandare il mantenimento delle misure attualmente in vigore. È stato inoltre loro concesso un termine entro il quale presentare le proprie osservazioni.
(127)
Ne consegue che, conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno mantenere le misure antidumping applicabili alle importazioni di sistemi di telecamere originari del Giappone,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di sistemi di telecamere e di loro parti di cui ai codici NC ex 8525 30 90 (codice TARIC 8525309010), ex 8537 10 91 (codice TARIC 8537109191), ex 8537 10 99 (codice TARIC 8537109991), ex 8529 90 81 (codice TARIC 8529908138), ex 8529 90 95 (codice TARIC 8529909530), ex 8543 89 97 (codice TARIC 8543899715), ex 8528 21 14 (codice TARIC 8528211410), ex 8528 21 16 (codice TARIC 8528211610) ed ex 8528 21 90 (codice TARIC 8528219010), originari del Giappone.
2. I sistemi di telecamere possono essere costituiti dai seguenti elementi, importati insieme o separatamente:
a)
un corpo-camera con tre o più sensori (dispositivi ad accoppiamento di carica di almeno 12 mm) con più di 400 000 pixel ciascuno, collegabile ad un adattatore posteriore, e con un rapporto segnale/rumore di almeno 55 dB a guadagno normale; in un pezzo unico con il corpo camera e l'adattatore in un solo alloggiamento, oppure separati;
b)
un mirino (diagonale di almeno 38 mm);
c)
una stazione di base o unità di controllo camera (CCU) collegata alla telecamera con un cavo;
d)
un pannello di controllo (OCP) per il controllo delle singole telecamere (ovvero per la regolazione del colore, l'apertura della lente o il diaframma ad iride);
e)
un pannello di controllo principale (MCP) oppure un'unità di set-up principale (MSU), con indicazione della telecamera selezionata, per la panoramica e la regolazione di diverse telecamere remote.
3. Il dazio non si applica ai seguenti elementi:
a)
lenti (codice addizionale TARIC A727);
a)
videoregistratori (codice addizionale TARIC A727);
c)
corpi camera con un'unità di registrazione nello stesso alloggiamento (codice addizionale TARIC A727);
d)
telecamere professionali non utilizzabili per la telediffusione (codice addizionale TARIC A727);
e)
telecamere professionali elencate nell'allegato (codici addizionali TARIC 8786 e 8969).
4. Quando i sistemi di telecamere sono importati con le lenti, ai fini dell'applicazione del dazio antidumping si fa riferimento al valore franco frontiera comunitaria dei sistemi di telecamere senza le lenti. Qualora questo valore non sia indicato nella fattura, l'importatore dichiara il valore delle lenti al momento dell'immissione in libera pratica e presenta in tale circostanza gli elementi di prova e le informazioni necessari.
5. L'aliquota del dazio antidumping è del 96,8 % del prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto (codice addizionale TARIC: 8744), fatta eccezione per i prodotti delle società sottoindicate, alle quali si applicano le seguenti aliquote:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (codice addizionale TARIC 8741);
-
Sony Corporation: 108,3 % (codice addizionale TARIC 8742);
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (codice addizionale TARIC 8743).
6. Salvo quanto diversamente disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 19 dicembre 2006.