NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 557/2007
ze dne 23. května 2007,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1028/2006 o obchodních normách pro vejce
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1028/2006 ze dne 19. června 2006 o obchodních normách pro vejce (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1028/2006 stanoví základní požadavky, které musí splňovat vejce, aby mohla být uvedena na trh ve Společenství. V zájmu jasnosti je třeba k těmto požadavkům stanovit nová prováděcí pravidla. Nařízení Komise (ES) č. 2295/2003 ze dne 23. prosince 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1907/90 o některých obchodních normách pro vejce (2), by proto mělo být zrušeno a nahrazeno novým nařízením.
(2)
Na vejce se vztahují nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (4). Na tato horizontální nařízení by tedy mělo být ve vhodném rozsahu odkazováno.
(3)
Je třeba stanovit jakostní znaky pro vejce třídy A, aby byla zajištěna vysoká jakost vajec dodávaných přímo konečnému spotřebiteli, a stanovit měřítka, která mohou inspekční orgány kontrolovat. Takové jakostní znaky by měly být založeny na normě č. 42 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN), která se týká uvádění vajec ve skořápce na trh a kontroly jejich jakosti v mezinárodním obchodu mezi členskými státy EHK OSN a určených pro tyto státy.
(4)
Ponecháme-li studená vejce v pokojové teplotě, dojde ke kondensaci, umožňující rozmnožení bakterií na skořápce a jejich možnému proniknutí dovnitř vejce. Vejce proto musí být skladována a přepravována pokud možno při stále teplotě a obecně by před prodejem konečnému spotřebiteli neměla být dochlazována.
(5)
Obecně platí, že vejce by se neměla mýt nebo čistit, protože takové postupy mohou poškodit skořápku, jež pro vejce představuje účinnou ochranu před možným proniknutím bakterií s celou řadou antimikrobiálních vlastností. Za čištění však nelze považovat některé postupy, například ošetření ultrafialovým zářením. Vejce třídy A by se kromě toho neměla mýt, neboť v průběhu mytí nebo po něm by mohlo dojít k poškození přirozené ochrany, např. blány. Takové poškození by vytvořilo příznivé podmínky pro bakteriální kontaminaci vnitřního obsahu a vysychání, a způsobilo by tak zvýšené ohrožení spotřebitelů, zejména pokud následné osušení a skladovací podmínky nejsou optimální.
(6)
Některé členské státy však používají pod důslednou kontrolou schválené postupy mytí vajec s dobrými výsledky. Podle stanoviska Vědecké komise pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin, která se na žádost Komise zabývala mikrobiologickým nebezpečím plynoucím z mytí konzumních vajec, ze 7. září 2005 (5) lze z hygienického hlediska zavedený postup mytí vajec zachovat za předpokladu, že bude mimo jiné vypracován soubor pravidel pro režimy mytí vajec.
(7)
Vejce třídy A by se měla třídit podle hmotnosti a měl by být stanoven omezený počet hmotnostních skupin a odpovídající jasné názvy jako minimální požadavky na označování, které nevylučují další nepovinné označení, pokud jsou dodrženy požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (6).
(8)
Schválení třídit a označovat vejce podle třídy jakosti a hmotnostní skupiny jako balírny/třídírny mohou mít pouze zařízení, jejichž prostory a technické vybavení odpovídají rozsahu a druhu jejich činnosti, a umožňují tudíž řádné zacházení s vejci.
(9)
V zájmu usnadnění kontrol podle čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1028/2006 je třeba stanovit maximální lhůty pro třídění, označování a balení vajec a označování obalů.
(10)
Kromě obecné povinnosti zajistit, aby bylo možno najít a vysledovat ve všech fázích výroby, zpracování a distribuce potravinu, krmivo, hospodářské zvíře nebo látku, která je určena k přimísení do potraviny nebo krmiva, nebo u níž se očekává, že takto přimísena bude, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (7), je třeba pro účely kontroly stanovit některé informace o přepravních obalech pro vejce a průvodní doklady.
(11)
Za účelem účinného provádění kontrol podle čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1028/2006 má označování vajec kódem producenta v místě produkce zásadní význam při dodávkách vajec do jiného členského státu. V souladu s čl. 4 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1028/2006 se vejce třídy B, jsou-li uváděna na trh v jiném členském státě, označují kódem producenta a/nebo jiným údajem. Mělo by být jasně stanoveno, že pokud kód producenta neumožňuje jasné rozlišení třídy jakosti, měla by být vejce třídy B označena jiným údajem.
(12)
V souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1028/2006 je třeba stanovit složení kódu producenta. Mimo to je třeba jasně uvést, že je možné učinit výjimku z požadavků na označování kódem producenta, jestliže technické vybavení na označování vajec neumožňuje označovat prasklá nebo znečištěná vejce.
(13)
V souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1028/2006 je třeba určit znaky dalších možných údajů pro označování vajec třídy B.
(14)
Podle čl. 2 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (EHS) č. 1907/90 ze dne 26. června 1990 o některých obchodních normách pro vejce (8), se ustanovení týkající se označování nevztahovala na vejce přímo dodávaná ke zpracování podnikům potravinářského průmyslu. Za účelem zlepšení kontrol takových dodávek by členské státy měly povolit výjimky z požadavku na označování pouze na požádání těchto hospodářských subjektů. Aby však členské státy měly možnost takové výjimky poskytnout, je třeba stanovit přiměřené přechodné období jednoho roku.
(15)
Směrnice 2000/13/ES stanoví pravidla obecné povahy vztahující se na všechny potraviny uváděné na trh. Pro balení je však třeba stanovit některé konkrétní požadavky na označování.
(16)
Článek 9 směrnice 2000/13/ES stanoví datum minimální trvanlivosti potraviny jako datum, do kterého si potravina uchovává své specifické vlastnosti při správném způsobu skladování. V zájmu jasnosti by toto datum mělo být stanoveno nejdéle na 28 dnů po snášce.
(17)
Vejce se mohou prodávat s vyznačením údajů, které zdůrazňují obzvláštní čerstvost vejce. Proto je třeba stanovit maximální lhůtu s upřesněním použití těchto údajů.
(18)
Vejce se mohou prodávat s označením údajů, které zdůrazňují určitou krmnou směs použitou ke krmení nosnic. Je vhodné stanovit minimální požadavky na taková označení.
(19)
Jsou-li vejce prodávána bez obalu, měl by mít spotřebitel k dispozici některé údaje, které se běžně uvádějí na obalu.
(20)
Kromě všeobecných hygienických požadavků na obaly a balení potravin je třeba stanovit některé další požadavky na snížení rizika zhoršení jakosti nebo kontaminace vajec v průběhu skladování a dopravy. Tyto normy by měly být založeny na normě č. 42 EHK OSN.
(21)
Průmyslová vejce nejsou vhodná k lidské spotřebě. Je proto vhodné vyžadovat použití zvláštních pásek nebo štítků pro snadnou identifikaci balení obsahujících tato vejce.
(22)
Na opětovné zabalení vajec mají vhodné prostory a technické vybavení pouze balírny/třídírny. Je proto vhodné omezit každé nové zabalení na balírny/třídírny.
(23)
Provozovatelé potravinářských podniků jsou v souladu s nařízením (ES) č. 178/2002 povinni zajistit sledovatelnost. Producenti, sběrná zařízení a balírny/třídírny by měli mít povinnost vést další zvláštní záznamy, které by umožnily inspekčním orgánům kontrolovat dodržování obchodních norem.
(24)
Je třeba stanovit postupy a kritéria pro provádění kontrol.
(25)
Je vhodné kontrolovat dodržování obchodních norem u celých šarží, a pokud nebude možné dodržení prokázat, uvedení celé šarže na trh by mělo být zakázáno.
(26)
Při kontrole dodržování obchodních norem by měly být povoleny určité odchylky. Tyto odchylky by se měly lišit podle různých požadavků a fází uvádění na trh.
(27)
Požadavky třetích zemí se mohou od požadavků stanovených ve Společenství pro uvádění vajec na trh lišit. V zájmu usnadnění vývozu by mělo být povoleno, aby vejce zabalená a určená pro vývoz těmto požadavkům vyhovovala.
(28)
Je třeba stanovit podrobnosti, pokud jde o posouzení rovnocennosti obchodních norem třetích zemí s právními předpisy Společenství, které provede Komise na žádost třetí země. Je třeba stanovit některé požadavky na označování pro vejce dovážená z třetích zemí.
(29)
Komise by měla mít k dispozici údaje o počtu registrovaných drůbežáren, v nichž se chovají nosnice.
(30)
Členské státy by měly podávat informace o závažných porušeních obchodních norem, aby bylo možné vhodným způsobem varovat ostatní členské státy, kterých se toto porušení může týkat.
(31)
Dodávky vajec pro maloobchod ve francouzských zámořských departementech závisí částečně na dodávkách vajec z evropského kontinentu. S ohledem na dobu trvání dopravy a klimatické podmínky uchovávání vajec dopravovaných do francouzských zámořských departementů předpokládá dodržení zvláštního režimu zásobování, včetně možnosti přepravovat vejce chlazená. Tyto zvláštní režimy lze zdůvodnit současným nedostatkem místních kapacit produkce vajec. Dokud nevzniknou dostatečné místní kapacity produkce vajec, je třeba tyto výjimečné režimy na přiměřenou dobu prodloužit.
(32)
Ustanovení čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1028/2006 povoluje členským státům stanovit výjimku z požadavků uvedeného nařízení pro některé způsoby přímého prodeje vajec, která producent přímo dodává konečnému spotřebiteli. Protože je nezbytné vzít v úvahu zvláštní podmínky pro uvádění vajec na trh v určitých regionech Finska, je třeba stanovit výjimku z požadavků nařízení (ES) č. 1028/2006 a tohoto nařízení pro prodej od producentů do maloobchodních prodejen v těchto regionech.
(33)
Členské státy jsou povinny v souladu s čl. 5 odst. 2 směrnice Rady 1999/74/ES (9) zajistit zákaz chovu nosnic v nezdokonalených klecových systémech s platností od 1. ledna 2012. Komise by proto měla posoudit používání ustanovení o nepovinném označování zvažované v souvislosti se zdokonalenými klecemi před tímto dnem, aby mohla prověřit potřebu prohlásit toto označování za povinné.
(34)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Definice článku 2 nařízení (ES) č. 1028/2006, čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 852/2004 a bodů 5 a 7.3 přílohy I nařízení ES 853/2004 se použijí odpovídajícím způsobem.
Pro účely tohoto nařízení se dále použijí tyto definice:
a)
„balením“ se rozumí obal obsahující vejce třídy A nebo B, s výjimkou přepravních obalů a kontejnerů s průmyslovými vejci;
b)
„prodejem bez obalu“ se rozumí nabídka vajec k maloobchodnímu prodeji konečnému spotřebiteli jiným způsobem než v obalu;
c)
„sběrným zařízením“ se rozumí zařízení registrované podle článku 6 nařízení (ES) č. 852/2004 ke sběru vajec od producenta k dodání do balírny/třídírny, na trh pro velkoobchodní podniky schválené jako balírny/třídírny, nebo potravinářskému a jinému průmyslu;
d)
„datem prodeje“ se podle bodu 3 kapitoly I oddílu X přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004 rozumí maximální lhůta pro dodání vajec konečnému spotřebiteli;
e)
„potravinářským průmyslem“ se rozumí všechna zařízení produkující vaječné výrobky určené k lidské spotřebě, s výjimkou zařízení společného stravování;
f)
„jiným průmyslem“ se rozumí všechny podniky produkující výrobky obsahující vejce, které nejsou určené k lidské spotřebě;
g)
„zařízením společného stravování“ se rozumí potravinářské podniky uvedené v čl. 1 odst. 2 směrnice 2000/13/ES;
h)
„průmyslovými vejci“ se rozumí vejce, která nejsou určena k lidské spotřebě;
i)
„šarží“ se rozumí vejce balená i bez obalu z jednoho místa produkce nebo balírny/třídírny nacházejících se na témže místě, ve stejném balení nebo bez obalu, s totožným datem snášky nebo datem minimální trvanlivosti nebo datem balení, za stejného způsobu chovu, a v případě tříděných vajec ve stejné třídě jakosti a hmotnostní skupině;
j)
„opětovným zabalením“ se rozumí fyzické přemístění vajec do jiného balení nebo nové označení balení obsahujícího vejce.
Článek 2
Jakostní znaky vajec
1. Vejce třídy A musí mít tyto jakostní znaky:
a)
skořápka a blána: normálního tvaru, čisté, nepoškozené;
b)
vzduchová bublina: nepohyblivá, výška nejvýše do 6 mm; u vajec označených „extra“ však nesmí přesahovat 4 mm;
c)
žloutek: při prosvětlení viditelný pouze jako stín, bez zřetelně rozeznatelných obrysů, při otáčení se zlehka pohybuje a vrací se ke středu;
d)
bílek: čirý průhledný;
e)
zárodek: nepostřehnutelný vývoj;
f)
cizí látky: nepřípustné;
g)
cizí pach: nepřípustný.
2. Vejce třídy A se před tříděním ani po třídění nesmějí mýt, s výjimkou stanovenou v článku 3.
3. Vejce třídy A nesmí být žádným způsobem konzervována nebo chlazena v prostorách nebo objektech, kde je teplota uměle udržována pod 5 °C. Vejce, která byla v průběhu dopravy uchovávána při teplotě nižší než 5 °C po dobu kratší než 24 hodin nebo v maloobchodních prodejnách a přidružených prostorách po dobu kratší než 72 hodin, se však nepovažují za chlazená.
4. Vejce třídy B jsou vejce, která neodpovídají jakostním znakům uvedeným v odstavci 1. Vejce třídy A, která již nemají tyto znaky, mohou být přeřazena do třídy B.
Článek 3
Mytá vejce
1. Členské státy, které k 1. červnu 2003 povolily balírnám/třídírnám mýt vejce, mohou balírnám/třídírnám mytí vajec dále schvalovat, pokud se tyto balírny/třídírny řídí vnitrostátními pokyny pro režimy mytí vajec. Mytá vejce smějí být uváděna na trh pouze v členských státech, v nichž byla tato povolení vydána.
2. Členské státy uvedené v odstavci 1 by měly v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 852/2004 povzbuzovat provozovatele potravinářských podniků k vypracování vnitrostátních pokynů pro správnou praxi pro režimy mytí vajec.
Článek 4
Třídění vajec třídy A podle hmotnosti
1. Vejce třídy A se třídí podle hmotnosti takto:
a)
XL - velmi velká: hmotnost 73 g a více;
b)
L - velká: hmotnost od 63 g do 73 g;
c)
M - střední: hmotnost od 53 g do 73 g;
d)
S - malá: hmotnost do 53 g.
2. Hmotnostní skupina se vyznačí příslušnými písmeny nebo výrazy podle odstavce 1 nebo pomocí kombinace písmen a výrazů, a případně lze uvést i příslušné hmotnostní rozpětí. Lze použít i jiná dodatečná značení, pokud tato značení nelze zaměnit s písmeny a výrazy stanovenými v odstavci 1 a jsou v souladu se směrnicí 2000/13/ES.
3. Odchylně od odstavce 1, jestliže jedno balení obsahuje vejce třídy A různých velikostí, uvede se minimální čistá hmotnost vajec v gramech a na vnější straně obalu se uvede označení „Vejce různých velikostí“ nebo podobný výraz.
Článek 5
Schvalování balíren/třídíren
1. Jako balírny/třídírny ve smyslu článku 5 nařízení (ES) č. 1028/2006 mohou být schválena pouze zařízení, která splňují podmínky stanovené v tomto článku.
2. Příslušný orgán přidělí balírně/třídírně schvalovací číslo s počátečním kódem pro dotyčný členský stát, jak je blíže uvedeno v bodu 2.2 přílohy směrnice 2002/4/ES (10).
3. Balírny/třídírny musí mít nezbytné technické vybavení zajišťující řádné zacházení s vejci. Toto vybavení by mělo správně zahrnovat:
a)
vhodné zařízení na prosvěcování vajec, automatické nebo takové, u kterého je po celou dobu provozu nepřetržitá obsluha a které umožňuje provést u každého vejce zvlášť kontrolu jakosti, nebo jiné vhodné zařízení;
b)
přístroje na měření výšky vzduchové bubliny;
c)
stroj na třídění vajec podle hmotnosti;
d)
jednu nebo více vah schválených pro vážení vajec;
e)
zařízení na označování vajec.
Článek 6
Lhůta pro třídění, označování a balení vajec a označování obalů
1. Vejce musí být roztříděna, označena a zabalena do deseti dnů po snášce.
2. Vejce uváděná na trh podle článku 14 musí být roztříděna, označena a zabalena do čtyř dnů po snášce.
3. Datum minimální trvanlivosti uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. d) musí být podle čl. 9 odst. 2 směrnice 2000/13/ES vyznačeno při balení.
Článek 7
Informace uvedené na přepravním obalu
1. Aniž je dotčen článek 18 nařízení (ES) č. 178/2002, vyznačí producent v místě produkce na každý přepravní obal obsahující vejce:
a)
jméno a adresu producenta;
b)
kód producenta;
c)
počet vajec a/nebo jejich hmotnost;
d)
datum nebo dobu snášky;
e)
datum odeslání.
V případě balíren/třídíren, kterým vejce bez obalu dodávají jejich vlastní produkční jednotky nacházející se ve stejném areálu, může být identifikační označení přepravních obalů provedeno v balírně/třídírně.
2. Informace uvedené v odstavci 1 se použijí na přepravní obaly a musí být obsaženy v průvodních dokladech. Kopii těchto dokladů uchovává každý dotčený hospodářský subjekt, jemuž jsou vejce dodána. Originály průvodních dokladů uchovává balírna/třídírna, která vejce třídí.
Jestliže jsou šarže dodané sběrnému zařízení rozděleny k dodání více než jednomu subjektu, mohou být průvodní doklady nahrazeny příslušnými štítky na přepravních kontejnerech, pokud tyto štítky obsahují informace uvedené v odstavci 1.
3. Informace uvedené v odstavci 1 použité k označení přepravního obalu nesmí být měněny a musí zůstat na přepravním obalu, dokud vejce nebudou přemístěna k okamžitému třídění, označování a balení.
Článek 8
Označování vajec k dodávkám do zahraničí
1. Vejce dodávaná z místa produkce sběrnému zařízení, balírně/třídírně nebo jinému než potravinářskému průmyslu v jiném členském státě musí být před opuštěním místa produkce označena kódem producenta.
2. Členský stát, na jehož území se místo produkce nachází, může z požadavku uvedeného v odstavci 1 udělit výjimku, jestliže producent podepsal dodací smlouvu s balírnou/třídírnou v jiném členském státě, která takové označení v souladu s tímto nařízením požaduje. Taková výjimka může být udělena pouze na požádání obou dotčených subjektů a po předchozím písemném souhlasu členského státu, v němž se balírna/třídírna nachází. V tomto případě je k zásilce přiložen opis dodací smlouvy.
3. Minimální doba trvání dodacích smluv uvedených v odstavci 2 nesmí být kratší než jeden měsíc.
4. Před udělením výjimky podle odstavce 2 tohoto článku musí být informovány inspekční orgány dotyčného členského státu a všech tranzitních členských států uvedené v čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1028/2006.
5. Vejce třídy B uváděná na trh v jiném členském státě musí být označena podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1028/2006, a je-li to vhodné, nést údaje podle článku 10 tohoto nařízení, aby byla snadno rozeznatelná od vajec třídy A.
Článek 9
Kód producenta
1. Kód producenta se skládá z kódů a písmen stanovených v bodu 2 přílohy směrnice 2002/4/ES. Musí být zřetelně a čitelně vyznačen a nejméně 2 mm vysoký.
2. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (ES) č. 1028/2006, jestliže nelze z technických důvodů označit vejce prasklá nebo znečištěná, není označení kódem producenta povinné.
Článek 10
Označení na vejcích třídy B
Označení uvedené v čl. 4 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1028/2006 by mělo mít podobu kruhu o průměru minimálně 12 mm, v němž je písmeno „B“ o minimální výšce 5 mm, nebo jiný zřetelně viditelný barevný bod o průměru minimálně 5 mm.
Článek 11
Označování vajec dodávaných přímo potravinářskému průmyslu
1. Do 30. června 2008 se označovací povinnost podle čl. 4 odst. 1 nařízení ES č. 1028/2006 nevztahuje na vejce pocházející ze Společenství, která hospodářský subjekt potravinářského průmyslu, schválený v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 853/2004, sám získal přímo od svých obvyklých dodavatelů. V tomto případě nese plnou zodpovědnost za dodávku provozovatel potravinářského podniku, který tudíž zodpovídá i za to, že vejce budou použita pouze ke zpracování.
2. Od 1. července 2008 mohou členské státy pro hospodářské subjekty na jejich žádost stanovit výjimku z povinností označovat vejce podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1028/2006, jestliže jsou vejce dodávána potravinářskému průmyslu přímo z místa produkce.
Článek 12
Označování obalů
1. Na obalech obsahujících vejce třídy A musí být na vnější straně zřetelně a čitelně uvedeny tyto údaje:
a)
číslo balírny/třídírny;
b)
třída jakosti; obaly mohou být označeny slovy „třída A“ nebo písmenem „A“, a to buď samostatně, nebo v kombinaci se slovem „čerstvá“;
c)
hmotnostní skupinou podle čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení;
d)
datem minimální trvanlivosti podle článku 13 tohoto nařízení;
e)
výrazem „mytá vejce“ u mytých vajec podle článku 3 tohoto nařízení;
f)
údaj o zvláštních podmínkách skladování podle čl. 3 odst. 1 bodu 6 směrnice 2000/13/ES, který doporučuje spotřebitelům uchovávat vejce po zakoupení v chladu.
2. Kromě požadavků stanovených v odstavci 1 musí být na obalech obsahujících vejce třídy A na vnější straně zřetelně a čitelně uvedeny údaje o způsobu chovu.
K označení způsobu chovu se použijí pouze následující výrazy:
a)
pro tradiční chov výrazy stanovené v části A přílohy I, a to pouze tehdy, jestliže jsou splněny příslušné podmínky stanovené v příloze II;
b)
pro ekologickou produkci se použijí výrazy stanovené v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 2092/91 (11).
Význam kódu producenta se vysvětlí na obalu nebo uvnitř balení.
Jestliže jsou nosnice chovány v systémech chovu podle požadavků stanovených v kapitole III směrnice Rady 1999/74/ES, lze označení způsobu chovu doplnit jedním z údajů uvedených v části B přílohy I tohoto nařízení.
3. Odstavec 2 se použije, aniž jsou dotčena vnitrostátní technická opatření stanovující požadavky nad rámec minimálních požadavků stanovených v příloze II a vztahující se pouze na producenty dotyčného členského státu, pokud jsou slučitelná s právními normami Společenství.
4. Na obalech obsahujících vejce třídy B musí být na vnější straně zřetelně a čitelně uvedeny tyto údaje:
a)
číslo balírny/třídírny;
b)
třída jakosti; označení výrazem „třída B“ nebo písmenem „B“;
c)
datum balení.
5. Členské státy mohou požadovat, aby balení vajec pocházejících z jejich území byla označena tak, aby při jejich otevření bylo označení narušeno.
Článek 13
Označení data minimální trvanlivosti
Datum minimální trvanlivosti uvedené v čl. 3 odst. 1 bodu 5 směrnice 2000/13/ES se stanoví nejdéle na 28 dnů po snášce. Pokud je udána doba snášky, datum minimální trvanlivosti se určí podle prvního dne uvedeného období.
Článek 14
Balení s označením „extra“
1. Pro dodatečné označení jakosti na baleních obsahujících vejce třídy A lze do devátého dne po snášce použít výrazy „extra“ nebo „extra čerstvá“.
2. Pokud se použijí označení uvedená v odstavci 1, uvede se na obalu datum snášky a lhůta devíti dnů zřetelným a čitelným způsobem.
Článek 15
Označení způsobu krmení nosnic
Jestliže se použije označení způsobu krmení nosnic, použijí se tyto minimální požadavky:
a)
Obsah obilovin jako přísady ve složení krmiva může být uveden pouze za předpokladu, že tvoří minimálně 60 % hmotnosti dané krmné směsi, která může obsahovat nejvýše 15 % vedlejších produktů z obilovin;
b)
aniž je dotčen minimální podíl 60 % uvedený v písmenu a), pokud je v označení uvedena konkrétní obilovina, musí tvořit minimálně 30 % použité krmné směsi. Pokud je v označení jmenovitě uvedeno více obilovin, každá musí tvořit minimálně 5 % krmné směsi.
Článek 16
Informace uváděné při prodeji vajec bez obalu
Při prodeji vajec bez obalu se uvedou pro spotřebitele zřetelným a čitelným způsobem tyto informace:
a)
třída jakosti;
b)
hmotnostní skupina podle článku 4;
c)
údaje o způsobu chovu v souladu s údaji uvedenými v čl. 12 odst. 2;
d)
vysvětlení významu kódu producenta;
e)
datum minimální trvanlivosti.
Článek 17
Kvalita balení
Aniž jsou dotčeny požadavky stanovené v kapitole X přílohy II nařízení (ES) č. 852/2004, obaly musí být odolné proti nárazu, suché, čisté a v dobrém stavu, z materiálů, které chrání vejce před vnějšími pachy a vlivy negativně působícími na jejich jakost.
Článek 18
Průmyslová vejce
Průmyslová vejce se uvádějí na trh v baleních opatřených červenou páskou nebo štítkem.
Na páskách a štítcích musí být uvedeno:
a)
název a adresa hospodářského subjektu, jemuž jsou vejce určena;
b)
název a adresa hospodářského subjektu, který vejce odeslal;
c)
slova „průmyslová vejce“ velkými písmeny o výšce 2 cm a slova „nevhodná k lidské spotřebě“ písmeny o výšce minimálně 8 mm.
Článek 19
Opětovné zabalení
Balená vejce třídy A mohou být znovu zabalena pouze v balírnách/třídírnách. Každé balení obsahuje pouze vejce jedné šarže.
Článek 20
Záznamy, které vedou producenti
1. Producenti vedou záznamy o údajích týkajících se způsobu chovu, přičemž u všech používaných způsobů chovu uvedou:
a)
datum naskladnění, věk nosnic při naskladnění a počet nosnic;
b)
datum vyřazení a počet vyřazených nosnic;
c)
denní produkci vajec;
d)
počet a/nebo hmotnost vajec denně prodaných nebo denně dodaných jiným způsobem;
e)
jména a adresy odběratelů.
2. Jestliže je podle článku 15 tohoto nařízení uveden způsob krmení, aniž jsou dotčeny požadavky stanovené v části A.III přílohy I nařízení (ES) č. 852/2004, producenti vedou záznamy o následujících údajích, přičemž u všech používaných způsobů uvedou:
a)
množství a druh krmiva dodaného nebo připraveného v podobě směsí přímo v podniku;
b)
datum dodání krmiva.
3. Pokud producent používá v jednom místě produkce různé metody chovu, údaje uvedené v odstavcích 1 a 2 se rozepíší podle jednotlivých drůbežáren.
4. Pro účely tohoto článku však mohou producenti místo vedení záznamů o prodeji nebo dodávkách zakládat do složek faktury a dodací listy, pokud obsahují údaje uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 21
Záznamy, které vedou sběrná zařízení
1. Sběrná zařízení vedou samostatné záznamy rozepsané podle způsobu chovu a po dnech o:
a)
množství vajec, která převzala, rozepsaném podle producenta, s uvedením jména, adresy a kódu producenta a data nebo doby snášky;
b)
množství vajec dodaných do příslušných balíren/třídíren, rozepsaném podle producenta, s uvedením jména, adresy, čísla balírny/třídírny a data nebo doby snášky.
2. Pro účely tohoto článku však mohou sběrná zařízení místo vedení záznamů o prodeji nebo dodávkách zakládat do složek faktury a dodací listy, pokud obsahují údaje uvedené v odstavci 1.
Článek 22
Záznamy, které vedou balírny/třídírny
1. Balírny/třídírny vedou samostatné záznamy rozepsané podle způsobu chovu a po dnech o:
a)
množství obdržených netříděných vajec, rozepsaném podle producenta, s uvedením jména, adresy a kódu producenta a data nebo doby snášky;
b)
množství vajec po jejich roztřídění, rozepsaném podle třídy jakosti nebo hmotnostní skupiny;
c)
množství tříděných vajec dodaných z jiných balíren/třídíren, včetně rozlišovacího čísla těchto balíren/třídíren a data minimální trvanlivosti;
d)
množství netříděných vajec dodaných do jiných balíren/třídíren, rozepsaném podle producenta, včetně čísla těchto balíren/třídíren a data nebo doby snášky;
e)
počtu a/nebo hmotnosti dodaných vajec, podle třídy jakosti a hmotnostní skupiny, data balení v případě vajec třídy B nebo data minimální trvanlivosti v případě vajec třídy A a podle odběratelů, u kterých jsou uvedena jejich jména a adresy.
Balírny/třídírny musí své záznamy o fyzických zásobách aktualizovat každý týden.
2. Pokud jsou vejce třídy A a jejich obaly označeny údaji o způsobu krmení nosnic podle článku 15, balírny/třídírny, které taková označení používají, vedou samostatné záznamy podle odstavce 1.
3. Pro účely tohoto článku však mohou sběrná zařízení místo vedení záznamů o prodeji nebo dodávkách zakládat do složek faktury a dodací listy, pokud obsahují údaje uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 23
Lhůty pro vedení záznamů
Záznamy a složky uvedené v čl. 7 odst. 2 a článcích 20, 21 a 22 se uchovávají po dobu nejméně dvanácti měsíců ode dne, kdy byly založeny.
Článek 24
Kontrola hospodářských subjektů
1. Vedle náhodného odběru vzorků se provádí kontrola hospodářských subjektů tak často, jak určí inspekční orgány na základě analýzy rizik uvedených v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1028/2006, přičemž se zohlední minimálně:
a)
výsledky předchozích kontrol;
b)
složitost obchodních tras, po nichž se vejce přemísťují;
c)
stupeň segmentace ve výrobním nebo balírenském zařízení;
d)
množství produkovaných nebo balených vajec;
e)
podstatné změny, k nimž došlo ve srovnání s předchozími roky, pokud jde o druh produkovaných nebo zpracovávaných vajec nebo o způsob uvádění na trh.
2. Kontroly se provádějí pravidelně a předem se neohlašují. Záznamy uvedené v článcích 20, 21 a 22 se inspekčním orgánům předkládají, jakmile o to požádají.
Článek 25
Rozhodnutí o nedodržení ustanovení
1. Rozhodnutí inspekčních orgánů přijatá po vykonání kontroly podle článku 24, z nichž vyplývá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto nařízení, se mohou vztahovat pouze na celou kontrolovanou šarži.
2. V případě, že kontrolovaná šarže je považována za nevyhovující tomuto nařízení, inspekční orgán zakáže její uvedení na trh nebo dovoz ze třetí země, a to až do doby, než se prokáže, že již tomuto nařízení vyhovuje.
3. Inspekční orgán, který provedl kontrolu, ověří, zda odmítnutá šarže již je v souladu s tímto nařízením nebo zda jsou přijímána opatření pro zajištění tohoto souladu.
Článek 26
Přípustné odchylky v případě vad jakosti
1. Při kontrolách šarží vajec třídy A se považují za přípustné tyto odchylky:
a)
při expedici z balírny/třídírny: 5 % vajec s vadami jakosti;
b)
v ostatních fázích uvádění na trh: 7 % vajec s vadami jakosti.
2. U vajec uváděných na trh jako „extra“ nebo „extra čerstvá“ však není přípustná žádná odchylka pro výšku vzduchové bubliny v okamžiku balení nebo při dovozu.
3. Pokud kontrolovaná šarže obsahuje méně než 180 vajec, procentuální hodnoty stanovené v odstavci 1 se zdvojnásobí.
Článek 27
Přípustné odchylky u hmotnosti vajec
1. Kromě případu stanoveného v čl. 4 odst. 3 se při kontrole šarže vajec třídy A připouští odchylka u hmotnosti jednotlivých vajec. Takové šarže mohou obsahovat nejvýše 10 % vajec bezprostředně nižší hmotnostní skupiny, než je hmotnostní skupina vyznačená na balení, avšak maximálně 5 % vajec z následující nižší hmotnostní skupiny.
2. Pokud kontrolovaná šarže obsahuje méně než 180 vajec, procentuální hodnoty stanovené v odstavci 1 se zdvojnásobí.
Článek 28
Přípustné odchylky pro označování vajec
Při kontrolách šarží a balení vajec se připouští odchylka 20 % vajec s nečitelným označením.
Článek 29
Vejce určená pro vývoz do třetích zemí
Vejce zabalená a určená pro vývoz mohou splňovat jiné požadavky než ty, které stanoví nařízení (ES) č. 1028/2006 a toto nařízení, pokud jde o jakost a označování, nebo některé další požadavky.
Článek 30
Dovážená vejce
1. Každé hodnocení rovnocennosti podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1028/2006 zahrnuje posouzení, zda hospodářské subjekty v dotčené třetí zemi účinně plní požadavky obsažené v tomto nařízení. Toto hodnocení se pravidelně aktualizuje.
Komise výsledek hodnocení zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Vejce dovážená z třetích zemí musí být v zemi původu zřetelně a čitelně označena v souladu s kódem země původu podle ISO 3166.
3. Na obalech obsahujících vejce dovezená ze zemí, které neposkytují dostatečné záruky rovnocennosti předpisů podle čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1028/2006, musí být na vnější straně zřetelně a čitelně uvedeny tyto údaje:
a)
země původu;
b)
způsob chovu jako „normy ne ES“.
Článek 31
Předkládání informací
Do 1. dubna každého roku všechny členské státy oznámí Komisi elektronickou cestou počet míst produkce rozepsaných podle způsobů chovu, včetně maximální kapacity zařízení, pokud jde o počet slepic, které je zařízení naráz schopno pojmout.
Článek 32
Oznámení o porušení předpisů
Členské státy musí Komisi elektronickou cestou do pěti pracovních dnů oznámit všechna porušení předpisů zjištěná inspekčními orgány, nebo jakékoli vážné podezření na taková porušení, která by mohla ovlivnit obchod s vejci uvnitř Společenství. Obchod uvnitř Společenství by mohl být ovlivněn zejména v případě vážného porušení předpisů hospodářskými subjekty, které produkují nebo uvádějí na trh vejce určená k prodeji v jiném členském státě.
Článek 33
Výjimky pro francouzské zámořské departementy
1. Odchylně od čl. 2 odst. 3 mohou být vejce určená pro maloobchod ve francouzských zámořských departementech odesílána do těchto departementů chlazená. V tomto případě může být datum prodeje prodlouženo na 33 dnů.
2. V případě uvedeném v odstavci 1 tohoto článku se na vnější straně obalu kromě požadavků stanovených v článcích 12 a 16 uvede výraz „chladírenská vejce“ a údaje o chlazení.
Rozlišovací znak „chladírenských vajec“ má podobu rovnostranného trojúhelníku o straně minimálně 10 mm.
Článek 34
Výjimky pro některé regiony ve Finsku
Pro vejce přímo prodávaná producenty do maloobchodních prodejen v regionech uvedených v příloze III se stanoví výjimka z požadavků nařízení (ES) č. 1028/2006 a tohoto nařízení. V souladu s čl. 12 odst. 2 a čl. 16 písm. c) tohoto nařízení však musí být řádně vyznačen způsob chovu.
Článek 35
Hodnocení postupů týkajících se některých způsobů nepovinného označování
Komise nejpozději do 31. prosince 2009 vyhodnotí používání nepovinného označování v souladu s čl. 12 odst. 2 posledním pododstavcem, případně s ohledem na možnost prohlásit je za povinné.
Článek 36
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2295/2003 se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2007.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení a je nutné je číst v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze IV.
Článek 37
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2007.
Článek 33 se použije do dne 30. června 2009.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. května 2007.
REGOLAMENTO (CE) N. 557/2007 DELLA COMMISSIONE
del 23 maggio 2007
che stabilisce le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1028/2006 del Consiglio recante norme di commercializzazione applicabili alle uova
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 1028/2006 del Consiglio, del 19 giugno 2006, recante norme di commercializzazione applicabili alle uova (1), in particolare l'articolo 11,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 1028/2006 stabilisce i requisiti fondamentali che devono soddisfare le uova per essere commercializzate nella Comunità. Per motivi di chiarezza, occorre definire nuove modalità per l'applicazione di questi requisiti. Il regolamento (CE) n. 2295/2003 della Commissione, del 23 dicembre 2003, recante modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1907/90 del Consiglio relativo a talune norme di commercializzazione applicabili alle uova (2), deve essere pertanto abrogato e sostituito da un nuovo regolamento.
(2)
Il regolamento (CE) n. 852/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 29 aprile 2004, sull'igiene dei prodotti alimentari (3), e il regolamento (CE) n. 853/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 29 aprile 2004, che stabilisce norme specifiche in materia di igiene per gli alimenti di origine animale (4), si applicano alle uova. Nella misura del possibile occorre pertanto far riferimento a questi regolamenti orizzontali.
(3)
È necessario determinare le caratteristiche qualitative delle uova della categoria A per poter garantire la qualità elevata delle uova da consegnare direttamente al consumatore finale e definire i criteri soggetti a verifica da parte dei servizi di ispezione. Tali caratteristiche qualitative devono basarsi sulla norma n. 42 della Commissione economica per l'Europa delle Nazioni Unite (UN/ECE) relativa alla commercializzazione e al controllo della qualità commerciale delle uova in guscio destinate al commercio internazionale fra e verso i paesi membri dell’UN/ECE.
(4)
Le uova fredde lasciate a temperatura ambiente possono generare una condensa, che facilita la proliferazione di batteri sul guscio e probabilmente il loro ingresso nell'uovo. Le uova devono essere pertanto immagazzinate e trasportate di preferenza a una temperatura costante e di norma non dovrebbero essere refrigerate prima della vendita al consumatore finale.
(5)
In generale, le uova non devono essere lavate o pulite perché simili pratiche possono danneggiare il guscio, che possiede una serie di proprietà antimicrobiche e costituisce un'efficace barriera contro le contaminazioni batteriche. Tuttavia, alcune pratiche come il trattamento delle uova con raggi ultravioletti non devono essere considerate un metodo di pulizia. Un altro motivo per cui le uova della categoria A non devono essere lavate è costituito dai danni potenziali alle barriere fisiche, come la cuticola, che possono verificarsi durante o dopo il lavaggio. Simili danni possono favorire la contaminazione batterica e la perdita di umidità attraverso il guscio aumentando in tal modo i rischi per i consumatori, soprattutto se le successive condizioni di asciugatura e magazzinaggio non risultano ottimali.
(6)
Alcuni Stati membri applicano tuttavia con buoni risultati sistemi di lavaggio delle uova debitamente autorizzati e applicati in condizioni strettamente controllate. Secondo il parere del gruppo scientifico «Rischi biologici» dell'Autorità europea per la sicurezza alimentare relativo ai rischi microbiologici connessi al lavaggio delle uova da tavola, fornito su richiesta della Commissione e adottato il 7 settembre 2005 (5), i metodi di lavaggio delle uova praticati in alcuni centri di imballaggio possono essere considerati accettabili sul piano igienico a condizione in particolare che venga elaborato un codice di buona prassi in materia.
(7)
Le uova di categoria A devono essere classificate in funzione del peso, fissando un numero limitato di classi di peso e una serie di diciture chiare come requisiti minimi in materia di etichettatura, che non escludano ulteriori indicazioni facoltative a condizione di rispettare le disposizioni della direttiva 2000/13/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 marzo 2000, relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri concernenti l'etichettatura e la presentazione dei prodotti alimentari, nonché la relativa pubblicità (6).
(8)
La classificazione delle uova in base alla categoria di qualità e di peso deve essere consentita solo ad imprese, riconosciute come centri di imballaggio, che dispongano di locali e di attrezzatura tecnica adatti al volume dell'attività esercitata e tali da consentire pertanto un'adeguata manipolazione delle uova.
(9)
È necessario fissare limiti di tempo massimi per la classificazione, la stampigliatura e l'imballaggio delle uova nonché la stampigliatura degli imballaggi al fine di agevolare i controlli secondo quanto disposto all'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1028/2006.
(10)
In aggiunta all'obbligo generale di disporre, in tutte le fasi della produzione, della trasformazione e della distribuzione, la rintracciabilità degli alimenti, dei mangimi, degli animali destinati alla produzione alimentare e di qualsiasi altra sostanza destinata o atta a entrare a far parte di un alimento o di un mangime, conformemente al regolamento (CE) n. 178/2002 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 28 gennaio 2002, che stabilisce i principi e i requisiti generali della legislazione alimentare, istituisce l'Autorità europea per la sicurezza alimentare e fissa procedure nel campo della sicurezza alimentare (7), ai fini della realizzazione dei controlli occorre definire talune informazioni che devono figurare sugli imballaggi per il trasporto delle uova e sui relativi documenti di accompagnamento.
(11)
Ai fini di un'efficace realizzazione dei controlli di cui all'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1028/2006, la stampigliatura delle uova con il codice del produttore nel sito di produzione è essenziale quando esse vengono consegnate in un altro Stato membro. Ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, secondo comma, del regolamento (CE) n. 1028/2006, le uova della categoria B sono stampigliate con il codice del produttore e/o con un'altra indicazione se commercializzate in un altro Stato membro. È opportuno precisare che, qualora il codice del produttore da solo non consenta di distinguere la categoria di qualità, le uova della categoria B devono essere stampigliate con un'altra indicazione.
(12)
Occorre stabilire il formato del codice del produttore di cui all'articolo 4 del regolamento (CE) n. 1028/2006. Occorre inoltre precisare che può essere concessa una deroga all'obbligo della stampigliatura con il codice del produttore se il materiale tecnico necessario a realizzarla non consente il contrassegno di uova incrinate o sporche.
(13)
Occorre definire le caratteristiche delle altre possibili indicazioni che possono figurare sulle uova della categoria B secondo quanto previsto all'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1028/2006.
(14)
Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, lettera b), del regolamento (CEE) n. 1907/90, del 26 giugno 1990, relativo a talune norme di commercializzazione applicabili alle uova (8), le disposizioni relative alla stampigliatura non si applicano alle uova consegnate direttamente all'industria alimentare per la trasformazione. Al fine di migliorare i controlli su tali consegne, gli Stati membri devono concedere deroghe in materia di stampigliatura solo agli operatori che ne fanno domanda. Tuttavia, per consentire agli Stati membri di concedere tali deroghe, deve essere stabilito un ragionevole periodo di transizione di un anno.
(15)
La direttiva 2000/13/CE stabilisce norme di natura generale applicabili a tutti i prodotti alimentari immessi sul mercato. È tuttavia necessario disporre alcuni requisiti specifici in materia di stampigliatura per quanto riguarda gli imballaggi.
(16)
L'articolo 9 della direttiva 2000/13/CE definisce il termine minimo di conservazione di un prodotto alimentare come la data fino a cui lo stesso conserva le sue proprietà specifiche in adeguate condizioni di conservazione. Per motivi di chiarezza, tale data deve essere fissata al massimo al ventottesimo giorno dopo la deposizione.
(17)
Le uova possono essere vendute con un'indicazione che ne evidenzi la particolare freschezza. A tal fine, occorre fissare un limite di tempo massimo per l'utilizzo di tali indicazioni.
(18)
Le uova possono essere vendute con un'indicazione che evidenzi la formula alimentare specifica delle galline ovaiole. Occorre fissare requisiti minimi per l'utilizzo di tali indicazioni.
(19)
Quando le uova sono vendute alla rinfusa, alcune informazioni in genere contenute sull'imballaggio devono essere accessibili al consumatore.
(20)
In aggiunta ai requisiti generali in materia di igiene applicabili al confezionamento e all'imballaggio dei prodotti alimentari è necessario stabilire alcune norme supplementari al fine di ridurre al minimo il rischio di deterioramento o di contaminazione delle uova durante il magazzinaggio e il trasporto. Tali norme devono essere basate sulla norma UN/ECE n. 42.
(21)
Le uova industriali non sono destinate all'alimentazione umana. È dunque opportuno prescrivere l'applicazione di strisce o etichette speciali che consentano una facile identificazione degli imballaggi contenenti tali uova.
(22)
Solo i centri di imballaggio dispongono dei locali e degli strumenti tecnici necessari per il reimballaggio delle uova. È dunque opportuno limitare le attività di reimballaggio a tali centri.
(23)
Gli operatori del settore alimentare sono obbligati a disporre la rintracciabilità ai sensi del regolamento (CE) n. 178/2002. I produttori, i raccoglitori e i centri di imballaggio devono essere obbligati a tenere registri specifici supplementari per consentire ai servizi di ispezione di controllare il rispetto delle norme di commercializzazione.
(24)
Occorre definire i metodi e i criteri applicabili in materia di controlli.
(25)
Il rispetto delle norme di commercializzazione deve essere controllato per l'insieme di una partita considerata e la commercializzazione di una partita ritenuta non conforme deve essere vietata fino a quando non sia possibile dimostrarne la conformità.
(26)
Nell'ambito dei controlli di conformità con le norme di commercializzazione è opportuno prevedere una serie di tolleranze. Tali tolleranze devono differire in funzione dei requisiti e delle fasi di commercializzazione.
(27)
I paesi terzi possono applicare requisiti diversi da quelli fissati per la Comunità con riguardo alla commercializzazione delle uova. Per facilitare le esportazioni, le uova imballate e destinate all'esportazione devono essere autorizzate a conformarsi a tali requisiti.
(28)
Occorre fissare le modalità relative alla valutazione, realizzata dalla Commissione su richiesta dei paesi terzi, dell'equivalenza delle norme di commercializzazione di tali paesi con la normativa comunitaria. Per le uova importate dai paesi terzi devono essere stabiliti alcuni requisiti in materia di stampigliatura e di etichettatura.
(29)
Per la Commissione è utile disporre di dati relativi al numero di posti per galline ovaiole registrati.
(30)
Gli Stati membri devono comunicare ogni infrazione grave alle norme di commercializzazione in modo che gli altri Stati membri che potrebbero risentirne possano essere messi in guardia in maniera adeguata.
(31)
La fornitura di uova per il commercio al dettaglio nei dipartimenti francesi d'oltremare dipende in parte dall'approvvigionamento di uova proveniente dal continente europeo. Tenuto conto della durata del trasporto e delle condizioni climatiche, la conservazione delle uova trasportate verso tali dipartimenti presuppone il rispetto di norme specifiche che includano in particolare la possibilità di spedire uova refrigerate. Tali norme specifiche possono essere giustificate dall'attuale carenza di capacità produttive locali. È opportuno prorogare tali norme eccezionali, per un periodo ragionevole, fino a quando non si disponga di capacità produttive locali sufficienti.
(32)
L'articolo 1, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1028/2006 autorizza gli Stati membri ad esonerare dagli obblighi del medesimo regolamento talune forme di vendita diretta di uova dai produttori al consumatore finale. Per tener conto delle condizioni specifiche di commercializzazione delle uova in talune regioni della Finlandia è opportuno esonerare dagli obblighi del regolamento (CE) n. 1028/2006 e del presente regolamento le vendite dai produttori ai punti di vendita al dettaglio in queste regioni.
(33)
Ai sensi dell'articolo 5, paragrafo 2, della direttiva 1999/74/CE del Consiglio (9), gli Stati membri devono provvedere affinché l'allevamento di galline ovaiole in gabbie non modificate sia vietato a decorrere dal 1o gennaio 2012. La Commissione deve pertanto valutare prima di tale data l'applicazione delle disposizioni relative all'etichettatura facoltativa con riguardo alle gabbie modificate al fine di valutare la necessità di rendere tale etichettatura obbligatoria.
(34)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per le uova e il pollame,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Definizioni
Si applicano, come opportuno, le definizioni di cui all'articolo 2 del regolamento (CE) n. 1028/2006, all'articolo 2, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 852/2004 e all'allegato I, punti 5 e 7.3, del regolamento (CE) n. 853/2004.
Ai fini del presente regolamento si applicano inoltre le seguenti definizioni:
a)
«imballaggio»: una confezione contenente uova di categoria A o B, esclusi gli imballaggi da trasporto e i contenitori di uova industriali;
b)
«vendita di uova sfuse»: l'offerta al minuto al consumatore finale di uova diverse dalle uova in imballaggi;
c)
«raccoglitore»: ogni stabilimento registrato conformemente all'articolo 6 del regolamento (CE) n. 852/2004 per la raccolta di uova da un produttore ai fini della consegna a un centro di imballaggio, a un mercato che venda esclusivamente a grossisti le cui imprese sono riconosciute come centri di imballaggio o all'industria alimentare e non alimentare;
d)
«data di vendita raccomandata»: il termine massimo per la consegna dell'uovo al consumatore finale conformemente all'allegato III, sezione X, capitolo I, punto 3, del regolamento (CE) n. 853/2004;
e)
«industria alimentare»: ogni stabilimento dedito alla produzione di ovoprodotti destinati al consumo umano, esclusi i servizi di ristorazione per collettività;
f)
«industria non alimentare»: ogni impresa dedita alla produzione di prodotti contenenti uova non destinati al consumo umano;
g)
«servizi di ristorazione per collettività»: le entità di cui all'articolo 1, paragrafo 2, della direttiva 2001/13/CE;
h)
«uova industriali»: le uova non destinate al consumo umano;
i)
«partita»: le uova imballate o sfuse provenienti da un unico sito di produzione o centro di imballaggio, situate in un unico luogo, contenute negli stessi imballaggi o sfuse, recanti la stessa data di deposizione o di durata minima o di imballaggio, ottenute con lo stesso metodo di allevamento e, nel caso delle uova classificate, appartenenti alla stessa categoria di qualità e peso;
j)
«reimballaggio»: il trasferimento fisico di uova in un altro imballaggio o la ristampigliatura di un imballaggio contenente uova.
Articolo 2
Caratteristiche di qualità delle uova
1. Le uova della categoria A debbono presentare le seguenti caratteristiche di qualità:
a)
guscio e cuticola: forma normale, puliti e intatti;
b)
camera d'aria: altezza non superiore a 6 mm, immobile; tuttavia, per le uova commercializzate con la dicitura «Extra», l'altezza non deve superare i 4 mm;
c)
tuorlo: visibile alla speratura solo come ombratura, senza contorno apparente, leggermente mobile in caso di rotazione dell'uovo ma con ritorno in posizione centrale;
d)
albume: chiaro, traslucido;
e)
germe: sviluppo impercettibile;
f)
corpi estranei: non ammessi;
g)
odori atipici: non ammessi.
2. Le uova della categoria A non devono essere lavate o pulite né prima né dopo la classificazione, fatto salvo quanto disposto all'articolo 3.
3. Le uova della categoria A non devono subire alcun trattamento di conservazione né essere refrigerate in locali o impianti in cui la temperatura è mantenuta artificialmente al di sotto di 5° C. Tuttavia, non sono considerate refrigerate le uova che sono state mantenute ad una temperatura inferiore a 5° C durante il trasporto, di una durata massima di 24 ore, oppure nel locale in cui è praticata la vendita al dettaglio o in locali adiacenti, per una durata massima di 72 ore.
4. Nella categoria B rientrano le uova che non presentano le caratteristiche qualitative di cui al paragrafo 1. Le uova della categoria A che non presentano più le suddette caratteristiche possono essere declassate nella categoria B.
Articolo 3
Uova lavate
1. Gli Stati membri che al 1o giugno 2003 autorizzavano i centri di imballaggio a lavare le uova possono mantenere questa autorizzazione, purché tali centri operino in conformità dei manuali nazionali per i sistemi di lavaggio delle uova. Le uova lavate possono essere commercializzate esclusivamente negli Stati membri che hanno concesso questo tipo di autorizzazioni.
2. Gli Stati membri di cui al paragrafo 1 incoraggiano l'elaborazione, da parte degli operatori del settore alimentare, di manuali nazionali di corretta prassi operativa per i sistemi di lavaggio delle uova, conformemente all'articolo 8 del regolamento (CE) n. 852/2004.
Articolo 4
Classificazione delle uova della categoria A in base al peso
1. Le uova della categoria A sono classificate secondo le seguenti categorie di peso:
a)
XL - grandissime: peso pari o superiore a 73 g;
b)
L - grandi: peso pari o superiore a 63 g e inferiore a 73 g;
c)
M - medie: peso pari o superiore a 53 g e inferiore a 63 g;
d)
S - piccole: peso inferiore a 53 g.
2. Le categorie di peso sono indicate dalle lettere o diciture corrispondenti di cui al paragrafo 1 oppure da una combinazione di entrambe, con l'eventuale aggiunta delle fasce di peso corrispondenti. L'uso di altre indicazioni supplementari è autorizzato a condizione che tali indicazioni non possano essere confuse con le lettere o le diciture di cui al paragrafo 1 e rispondano ai requisiti della direttiva 2000/13/CE.
3. In deroga al paragrafo 1, qualora uno stesso imballaggio contenga uova di calibri diversi della categoria A, il peso netto minimo è indicato in grammi e l'indicazione «Uova di vario calibro» figura sulla superficie esterna dell'imballaggio.
Articolo 5
Autorizzazione dei centri di imballaggio
1. Sono autorizzate come centri di imballaggio ai sensi dell'articolo 5 del regolamento (CE) n. 1028/2006 solo le imprese che soddisfano le condizioni di cui al presente articolo.
2. L'autorità competente attribuisce al centro di imballaggio un codice di identificazione iniziante con il codice relativo allo Stato membro di registrazione secondo quanto specificato al punto 2.2 dell'allegato della direttiva 2002/4/CE della Commissione (10).
3. I centri di imballaggio dispongono delle attrezzature tecniche necessarie per garantire un'adeguata manipolazione delle uova. Esse comprendono a seconda dei casi:
a)
un impianto per la speratura adatto all'uso, automatico o permanentemente occupato durante il suo funzionamento, che consenta di esaminare separatamente la qualità di ciascun uovo, o un'altra attrezzatura adeguata;
b)
un dispositivo per la valutazione dell'altezza della camera d'aria;
c)
l'attrezzatura per classificare le uova in base alla categoria di peso;
d)
una o più bilance omologate per pesare le uova;
e)
un sistema per la stampigliatura delle uova.
Articolo 6
Termini applicabili alla stampigliatura e all'imballaggio delle uova e alla stampigliatura degli imballaggi
1. Le uova devono essere classificate, stampigliate e imballate entro dieci giorni dalla deposizione.
2. Le uova commercializzate a norma dell'articolo 14 devono essere classificate, stampigliate e imballate entro quattro giorni dalla deposizione.
3. La data di durata minima di cui all'articolo 12, paragrafo 1, lettera d), viene apposta al momento dell'imballaggio conformemente all'articolo 9, paragrafo 2, della direttiva 2000/13/CE.
Articolo 7
Informazioni figuranti sugli imballaggi di trasporto
1. Fatto salvo l'articolo 18 del regolamento (CE) n. 178/2002, sul sito di produzione, il produttore identifica ciascun imballaggio di trasporto contenente uova mediante le indicazioni seguenti:
a)
il nome e l'indirizzo del produttore;
b)
il codice del produttore;
c)
il numero di uova e/o il relativo peso;
d)
il giorno o il periodo di deposizione;
e)
la data di spedizione.
Qualora le uova siano fornite non condizionate ai centri di imballaggio da loro unità di produzione situate nello stesso luogo, gli imballaggi di trasporto possono essere contrassegnati presso il centro di imballaggio.
2. Le informazioni di cui al paragrafo 1 sono apposte sull'imballaggio di trasporto e figurano nei documenti di accompagnamento. Una copia di questi documenti è conservata da ciascun operatore intermedio a cui sono consegnate le uova. Gli originali dei documenti di accompagnamento sono conservati dal centro di imballaggio che provvede alla classificazione delle uova.
Quando le partite ricevute da un raccoglitore sono suddivise per la consegna a più operatori, i documenti di accompagnamento possono essere sostituiti da adeguate etichette apposte sui contenitori di trasporto, a condizione che esse includano le informazioni di cui al paragrafo 1.
3. Le informazioni di cui al paragrafo 1 apposte sull'imballaggio di trasporto non vengono modificate e restano su tale imballaggio fino al momento in cui le uova non vengono estratte per essere immediatamente sottoposte a classificazione, stampigliatura e imballaggio.
Articolo 8
Stampigliatura delle uova per la consegna transfrontaliera
1. Le uova consegnate da un sito di produzione a un raccoglitore, un centro di imballaggio o un'industria non alimentare situati in un altro Stato membro vengono stampigliate con il codice del produttore prima di lasciare il sito di produzione.
2. Qualora un produttore abbia stipulato con un centro di imballaggio situato in un altro Stato membro un contratto di fornitura che prevede l'obbligo di effettuare la stampigliatura conformemente al presente regolamento, lo Stato membro sul cui territorio si trova il sito di produzione può concedere una deroga all'obbligo di cui al paragrafo 1, su richiesta di entrambi gli operatori interessati e con il consenso preventivo dello Stato membro in cui è situato il centro di imballaggio. In tal caso, la partita è accompagnata da una copia del contratto di consegna.
3. La durata minima dei contratti di consegna di cui al paragrafo 2 non può essere inferiore a un mese.
4. I servizi di ispezione, di cui all'articolo 7, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1028/2006, degli Stati membri interessati e degli eventuali Stati membri di transito vengono informati precedentemente alla concessione della deroga di cui al paragrafo 2 del presente articolo.
5. Le uova della categoria B commercializzate in un altro Stato membro vengono stampigliate conformemente all'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1028/2006 e, ove necessario, recano un'indicazione a norma dell'articolo 10 del presente regolamento per poter essere facilmente distinte dalle uova della categoria A.
Articolo 9
Codice del produttore
1. Il codice del produttore comprende le cifre e le lettere di cui al punto 2 dell'allegato alla direttiva 2002/4/CE. Esso deve essere facilmente visibile e chiaramente leggibile, con caratteri di altezza pari almeno a 2 mm.
2. Fatto salvo il terzo comma dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1028/2006, qualora per motivi tecnici non sia possibile contrassegnare le uova incrinate o sporche, la stampigliatura con il codice del produttore non è obbligatoria.
Articolo 10
Indicazioni sulle uova della categoria B
Le indicazioni di cui al secondo comma dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1028/2006 consistono in un cerchio di almeno 12 mm di diametro, all'interno del quale è inserita una lettera B di altezza pari almeno a 5 mm o un punto colorato facilmente visibile di diametro pari almeno a 5 mm.
Articolo 11
Stampigliatura delle uova consegnate direttamente all'industria alimentare
1. Fino al 30 giugno 2008, gli obblighi in materia di stampigliatura di cui all'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1028/2006 non si applicano alle uova prodotte nella Comunità e raccolte dall'operatore alimentare stesso, riconosciuto conformemente all'articolo 4 del regolamento (CE) n. 853/2004, direttamente dai suoi fornitori abituali. In tal caso, la consegna avviene sotto l'intera responsabilità dell'operatore alimentare, che si impegna ad utilizzare le uova esclusivamente per la trasformazione.
2. Dal 1o luglio 2008 gli Stati membri possono esonerare gli operatori, su loro richiesta, dagli obblighi in materia di stampigliatura di cui all'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1028/2006 qualora le uova siano consegnate direttamente dal sito di produzione all'industria alimentare.
Articolo 12
Stampigliatura degli imballaggi
1. Gli imballaggi contenenti uova della categoria A recano sulla superficie esterna, in caratteri facilmente visibili e chiaramente leggibili:
a)
il codice del centro di imballaggio;
b)
la categoria di qualità; gli imballaggi sono distinti con la dicitura «Categoria A» o con la lettera «A», da sola o abbinata all'aggettivo «fresche»;
c)
la categoria di peso conformemente all'articolo 4, paragrafo 2, del presente regolamento;
d)
la data di durata minima conformemente all'articolo 13 del presente regolamento;
e)
la dicitura «Uova lavate» per le uova lavate a norma dell'articolo 3 del presente regolamento;
f)
come condizione particolare di conservazione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, punto 6), della direttiva 2000/13/CE, un'indicazione che raccomandi ai consumatori di tenere le uova al fresco dopo l'acquisto.
2. In aggiunta ai requisiti di cui al paragrafo 1, gli imballaggi contenenti uova della categoria A recano sulla superficie esterna, in caratteri facilmente visibili e chiaramente leggibili, il metodo di allevamento.
Ai fini dell'identificazione del metodo di allevamento possono essere utilizzate esclusivamente le diciture seguenti:
a)
per l'allevamento tradizionale, le diciture di cui alla parte A dell'allegato I, e solo a condizione che siano rispettate le condizioni di cui all'allegato II;
b)
per la produzione biologica, le diciture di cui all'articolo 2 del regolamento (CEE) n. 2092/91 del Consiglio (11).
La spiegazione del codice del produttore è fornita sulla superficie esterna dell'imballaggio o al suo interno.
Se le galline ovaiole sono allevate in sistemi di produzione conformi ai requisiti di cui al capo III della direttiva 1999/74/CE, l'identificazione del metodo di allevamento può essere completata da una delle diciture di cui all'allegato I, parte B, del presente regolamento.
3. Le disposizioni di cui al paragrafo 2 si applicano ferme restando eventuali misure nazionali di carattere tecnico che prevedano requisiti più rigorosi rispetto ai requisiti minimi figuranti nell'allegato II e che siano applicabili esclusivamente ai produttori dello Stato membro interessato, purché compatibili con la normativa comunitaria.
4. Gli imballaggi contenenti uova della categoria B recano sulla superficie esterna, in caratteri facilmente visibili e chiaramente leggibili:
a)
il codice del centro di imballaggio;
b)
la categoria di qualità; gli imballaggi sono distinti con la dicitura «Categoria B» o con la lettera «B»;
c)
la data di imballaggio.
5. Per gli imballaggi di uova prodotte sul proprio territorio, gli Stati membri possono chiedere che le etichette siano apposte in modo tale da lacerarsi al momento dell'apertura dell'imballaggio.
Articolo 13
Indicazione della data di durata minima
La data di durata minima di cui all'articolo 3, paragrafo 1, punto 5), della direttiva 2000/13/CE è fissata al massimo al ventottesimo giorno dopo la deposizione. Qualora sia indicato il periodo di deposizione, la data di durata minima è determinata a decorrere dalla data di inizio di tale periodo.
Articolo 14
Imballaggi contrassegnati con la dicitura «Extra»
1. Le diciture «Extra» o «Extra fresche» possono essere utilizzate come indicazione supplementare della qualità sugli imballaggi contenenti uova della categoria A fino al nono giorno successivo alla deposizione.
2. Qualora vengano utilizzate le indicazioni di cui al paragrafo 1, la data di deposizione e il termine di nove giorni devono figurare sull'imballaggio in modo facilmente visibile e chiaramente leggibile.
Articolo 15
Indicazione del tipo di alimentazione delle galline ovaiole
Qualora venga utilizzata un'indicazione relativa al tipo di alimentazione delle galline ovaiole, si applicano i seguenti requisiti minimi:
a)
i cereali possono essere indicati come ingredienti dei mangimi solo se costituiscono almeno il 60 % in peso della formula del mangime, che può comprendere al massimo il 15 % di sottoprodotti di cereali;
b)
fatta salva la percentuale minima del 60 % di cui alla lettera a), qualora sia fatto riferimento a un cereale specifico, esso deve rappresentare almeno il 30 % della formula del mangime utilizzato. Qualora sia fatto riferimento a più cereali, ognuno di essi deve rappresentare almeno il 5 % della formula del mangime.
Articolo 16
Informazioni da far figurare in caso di vendita di uova sfuse
In caso di vendita di uova sfuse, le seguenti informazioni devono essere fornite in modo da essere facilmente visibili e chiaramente leggibili per il consumatore:
a)
le categorie di qualità;
b)
la categoria di peso conformemente all'articolo 4;
c)
un'indicazione del metodo di allevamento equivalente a quella di cui all'articolo 12, paragrafo 2;
d)
una spiegazione del significato del codice del produttore;
e)
la data di durata minima.
Articolo 17
Qualità degli imballaggi
Fatti salvi i requisiti di cui al capitolo X dell'allegato II del regolamento (CE) n. 852/2004, gli imballaggi debbono essere resistenti agli urti, asciutti, in ottimo stato di manutenzione e di pulizia e fabbricati con materiali idonei a preservare le uova da odori estranei e da rischi di alterazione della qualità.
Articolo 18
Uova industriali
Le uova industriali devono essere commercializzate in contenitori da imballaggio contraddistinti da una striscia o un'etichetta di colore rosso.
Tali strisce ed etichette recano:
a)
il nome e l'indirizzo dell'operatore destinatario;
b)
il nome e l'indirizzo dell'operatore che ha spedito le uova;
c)
la dicitura «Uova industriali» in caratteri maiuscoli di 2 cm di altezza e la dicitura «Inadatte al consumo umano» in caratteri di almeno 8 mm di altezza.
Articolo 19
Reimballaggio
Le uova imballate della categoria A possono essere reimballate solo ad opera di centri di imballaggio. Ciascun imballaggio deve contenere solo uova provenienti da una stessa partita.
Articolo 20
Registrazioni effettuate dai produttori
1. I produttori registrano le informazioni relative ai metodi di allevamento indicando, per ogni metodo di allevamento praticato:
a)
la data di introduzione, l'età al momento dell'introduzione e il numero delle galline ovaiole;
b)
il numero di galline eliminate e relativa data;
c)
la produzione giornaliera di uova;
d)
il numero e/o il peso delle uova vendute ogni giorno o consegnate secondo altre modalità;
e)
il nome e l'indirizzo degli acquirenti.
2. Qualora il tipo di alimentazione sia indicato conformemente all'articolo 15 del presente regolamento i produttori, fatti salvi i requisiti di cui alla parte A.III dell'allegato I del regolamento (CE) n. 852/2004, registrano le informazioni seguenti, specificando per ciascun tipo di alimentazione:
a)
la quantità e il tipo di mangimi forniti o mescolati sul posto;
b)
la data di consegna dei mangimi.
3. Qualora un produttore utilizzi diversi metodi di allevamento in uno stesso sito di produzione, le informazioni di cui ai paragrafi 1 e 2 devono essere ripartite per pollaio.
4. Ai fini del presente articolo, anziché tenere registri di vendita o di consegna, i produttori possono conservare le fatture e le bollette di consegna delle uova, provviste delle diciture di cui ai paragrafi 1 e 2.
Articolo 21
Registrazioni effettuate dai raccoglitori
1. I raccoglitori registrano separatamente, per metodo di allevamento e per giorno:
a)
i quantitativi di uova raccolti, suddivisi per produttore, con l'indicazione del nome, indirizzo e codice del produttore e della data o del periodo di deposizione;
b)
i quantitativi di uova consegnate ai rispettivi centri di imballaggio, ripartiti per produttore, con l'indicazione del nome, dell'indirizzo e del codice di tali centri e della data o del periodo di deposizione.
2. Ai fini del presente articolo, invece dei registri di vendita o di consegna, i raccoglitori possono tenere le fatture e le bollette di consegna delle uova, provviste delle diciture di cui al paragrafo 1.
Articolo 22
Registrazioni effettuate dai centri di imballaggio
1. I centri di imballaggio registrano separatamente, per metodo di allevamento e per giorno:
a)
i quantitativi di uova non classificate ricevuti, suddivisi per produttore, con l'indicazione del nome, indirizzo e codice del produttore e della data o del periodo di deposizione;
b)
dopo aver classificato le uova, i quantitativi secondo la categoria di qualità e di peso;
c)
i quantitativi di uova classificate ricevuti in provenienza da altri centri di imballaggio, incluso il codice di tali centri e la data di durata minima;
d)
i quantitativi di uova non classificate consegnate ad altri centri di imballaggio, ripartiti per produttore, con l'indicazione del codice di tali centri e della data o del periodo di deposizione;
e)
il numero e/o il peso delle uova consegnate, suddivise per qualità e categoria di peso, data di imballaggio per le uova della categoria B o data di durata minima per le uova della categoria A e per acquirente, con l'indicazione del nome e dell'indirizzo del medesimo.
I centri di imballaggio aggiornano settimanalmente le scorte fisiche.
2. Qualora le uova della categoria A e i rispettivi imballaggi rechino l'indicazione del tipo di alimentazione delle galline ovaiole ai sensi dell'articolo 15, i centri di imballaggio che si avvalgono di tali diciture registrano separatamente tali uova conformemente al paragrafo 1.
3. Ai fini del presente articolo, invece dei registri di vendita o di consegna, i centri di imballaggio possono tenere le fatture e le bollette di consegna delle uova, provviste delle diciture di cui ai paragrafi 1 e 2.
Articolo 23
Termine di conservazione dei registri
I registri e i fascicoli di cui all'articolo 7, paragrafo 2, e agli articoli 20, 21 e 22 devono essere conservati per almeno dodici mesi a partire dalla data della loro creazione.
Articolo 24
Ispezione presso gli operatori
1. A parte i controlli per sondaggio, la frequenza con cui gli operatori vengono ispezionati deve essere determinata dai servizi di ispezione sulla base di un'analisi di rischio di cui all'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1028/2006 che tenga conto almeno dei seguenti elementi:
a)
i risultati dei precedenti controlli;
b)
la complessità dei circuiti di commercializzazione delle uova;
c)
l'entità della segmentazione nello stabilimento di produzione o di condizionamento;
d)
i quantitativi di uova prodotte o condizionate;
e)
ogni cambiamento sostanziale verificatosi rispetto agli anni precedenti con riguardo alla natura delle uova prodotte o trattate o al metodo di commercializzazione.
2. Le ispezioni vengono condotte regolarmente e senza preavviso. I registri di cui agli articoli 20, 21 e 22 sono messi su richiesta a disposizione dei servizi di ispezione.
Articolo 25
Decisioni in caso di inadempienza
1. In caso di inadempienza alle disposizioni del presente regolamento, constatata nell'ambito delle ispezioni di cui all'articolo 24, le decisioni dei servizi di ispezione devono essere applicate all'intera partita controllata.
2. Qualora la partita controllata non sia ritenuta conforme al presente regolamento, il servizio di ispezione ne vieta la commercializzazione o, se essa proviene da un paese terzo, l'importazione, fino a quando e nella misura in cui venga fornita la prova che la partita stessa è stata resa conforme alle disposizioni del presente regolamento.
3. Il servizio di ispezione che ha effettuato il controllo verifica se la partita incriminata sia stata o stia per essere resa conforme al presente regolamento.
Articolo 26
Tolleranze per i difetti di qualità
1. Nell'ambito del controllo di una partita di uova della categoria A sono ammesse le seguenti tolleranze:
a)
nel centro di imballaggio, subito prima della spedizione: 5 % di uova con difetti di qualità;
b)
negli altri stadi di commercializzazione: 7 % di uova con difetti di qualità.
2. Nessuna tolleranza è ammessa per quanto riguarda l'altezza della camera d'aria delle uova commercializzate con le diciture «Extra» o «Extra fresche», né nei controlli all'imballaggio né in quelli all'importazione.
3. Nel caso in cui la partita controllata sia inferiore alle 180 uova, le percentuali di cui al paragrafo 1 sono raddoppiate.
Articolo 27
Tolleranze per il peso delle uova
1. Fatto salvo il caso di cui all'articolo 4, paragrafo 3, in una partita di uova della categoria A è ammessa, all'atto del controllo, una tolleranza per quanto riguarda il peso unitario delle uova. Una partita di questo tipo può contenere al massimo il 10 % di uova delle categorie di peso contigue a quella indicata sull'imballaggio, ma non più del 5 % di uova della categoria di peso immediatamente inferiore.
2. Nel caso in cui la partita controllata sia inferiore alle 180 uova, le percentuali di cui al paragrafo 1 sono raddoppiate.
Articolo 28
Tolleranze per la stampigliatura delle uova
Nell'ambito del controllo delle partite e degli imballaggi è ammessa una tolleranza del 20 % per le uova con indicazioni illegibili.
Articolo 29
Uova destinate all'esportazione verso i paesi terzi
Le uova imballate e destinate all'esportazione possono essere soggette a requisiti diversi da quelli previsti dal regolamento (CE) n. 1028/2006 e dal presente regolamento per quanto riguarda la qualità, la stampigliatura e l'etichettatura, ovvero a requisiti supplementari.
Articolo 30
Uova importate
1. Le valutazioni di equivalenza di cui all'articolo 6, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1028/2006 devono includere una valutazione dell'effettivo rispetto dei requisiti contenuti nel presente regolamento da parte degli operatori del paese terzo interessato. Tale valutazione deve essere regolarmente aggiornata.
La Commissione pubblica il risultato della valutazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
2. Le uova importate dai paesi terzi devono essere stampigliate in modo chiaro e leggibile nel paese di origine conformemente al codice ISO 3166 del paese.
3. Gli imballaggi contenenti uova importate da paesi che non offrono garanzie sufficienti quanto all'equivalenza delle norme secondo quanto previsto all'articolo 6, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1028/2006 recano sulla superficie esterna, in caratteri facilmente visibili e chiaramente leggibili:
a)
il paese di origine;
b)
l'indicazione del metodo di allevamento («non conforme alle norme CE»).
Articolo 31
Comunicazione delle informazioni
Anteriormente al 1o aprile di ogni anno, ogni Stato membro notifica alla Commissione per via elettronica il numero di siti di produzione ripartiti a seconda dei metodi di allevamento, inclusa la capacità massima dello stabilimento in numero di volatili presenti contemporaneamente.
Articolo 32
Notifica delle violazioni
Gli Stati membri notificano alla Commissione per via elettronica, entro cinque giorni lavorativi, ogni violazione rilevata dai servizi di ispezione, od ogni serio sospetto di violazione, in grado di compromettere gli scambi intracomunitari di uova. Si ritiene che gli scambi intracomunitari vengano compromessi in particolare nel caso di gravi violazioni da parte di operatori che producono o commercializzano uova destinate alla vendita in un altro Stato membro.
Articolo 33
Eccezioni per i dipartimenti francesi d'oltremare
1. In deroga all'articolo 2, paragrafo 3, le uova destinate alla vendita al minuto nei dipartimenti francesi d'oltremare possono essere spedite refrigerate verso tali dipartimenti. In tal caso, la data di vendita raccomandata può essere estesa a 33 giorni.
2. Nel caso di cui al paragrafo 1, in aggiunta ai requisiti di cui agli articoli 12 e 16, la superficie esterna dell'imballaggio reca la dicitura «Uova refrigerate» e indicazioni relative alla refrigerazione.
Il marchio distintivo per le «Uova refrigerate» è un triangolo equilatero di almeno 10 mm di lato.
Articolo 34
Eccezioni per alcune regioni della Finlandia
Le uova vendute direttamente dal produttore ai punti di vendita al dettaglio (dettaglianti) nelle regioni di cui all'allegato III sono esentate dai requisiti del regolamento (CE) n. 1028/2006 e del presente regolamento. Tuttavia, il metodo di allevamento deve essere debitamente identificato in conformità dell'articolo 12, paragrafo 2, e dell'articolo 16, lettera c), del presente regolamento.
Articolo 35
Valutazione delle pratiche relative a talune etichettature facoltative
Al massimo entro il 31 dicembre 2009, la Commissione valuta l'impiego effettuato dell'etichettatura facoltativa di cui all'ultimo comma dell'articolo 12, paragrafo 2, al fine, se necessario, di renderla obbligatoria.
Articolo 36
Abrogazione
Il regolamento (CE) n. 2295/2003 è abrogato con effetto a decorrere dal 1o luglio 2007.
I riferimenti al regolamento abrogato si intendono fatti al presente regolamento e vanno letti secondo la tavola di concordanza di cui all'allegato IV.
Articolo 37
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o luglio 2007.
Il disposto dell'articolo 33 si applica fino al 30 giugno 2009.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 23 maggio 2007.