ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1098/2008/ES
ze dne 22. října 2008
o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména na čl. 137 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení je jedním z hlavních závazků Evropské unie a jejích členských států.
(2)
Amsterdamská smlouva zavedla v roce 1997 nová ustanovení o boji proti sociálnímu vyloučení, která doplnila stávající oblasti činnosti zahrnuté v ustanoveních Smlouvy o ES o sociální politice - zejména články 136 a 137 - a vytvořila nový právní rámec a základ pro nové politické závazky v této oblasti.
(3)
Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 konstatovala, že rozsah chudoby a sociálního vyloučení je nepřijatelný. Budování Evropské unie založené na větším zapojení bylo tedy považováno za zásadní prvek při naplňování desetiletého strategického cíle Unie, který zahrnuje hospodářský růst, vytváření většího počtu kvalitnějších pracovních míst a větší sociální soudržnost.
(4)
Na svém zasedání v Lisabonu vyzvala Evropská rada členské státy a Komisi k tomu, aby přijaly opatření jak „rozhodným způsobem ovlivnit odstranění chudoby“ do roku 2010. Na zasedání Rady v Lisabonu tedy bylo odsouhlaseno přijetí otevřené metody koordinace v této oblasti.
(5)
Otevřená metoda koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění je od samého počátku významným nástrojem podpory tohoto politického závazku a posiluje možnosti Evropské unie podporovat úsilí členských států o dosažení vyšší míry sociální soudržnosti v Evropě.
(6)
Otevřená metoda koordinace pomáhá zlepšovat úroveň vzájemného učení a podařilo se jí zvýšit informovanost o mnohorozměrném charakteru vyloučení a chudoby. Otevřená metoda koordinace tedy vytváří podmínky pro dosahování většího dopadu v praxi a pro zviditelnění oddanosti Evropské unie sociálním hodnotám v očích jejích občanů.
(7)
Navzdory těmto úspěchům trpí dosud významná část populace bídou či omezeným a nerovným přístupem ke službám nebo je vyloučena ze společnosti. Společná zpráva o sociální ochraně a sociálním začlenění v roce 2008 zdůrazňuje skutečnost, že 78 milionů osob v Evropské unii je ohroženo chudobou, přičemž 19 milionů z nich jsou děti. Mezi ženami a muži je rozdíl přibližně dvou procentních bodů.
(8)
Navíc majetkové nerovnosti a vážná chudoba vyvolávají v rámci celé Unie rostoucí obavy.
(9)
V zájmu sociální a hospodářské soudržnosti je zapotřebí, aby byla podpora poskytována znevýhodněným regionům, oblastem, které trpí trvalým strukturálním znevýhodněním, nejvzdálenějším regionům, některým ostrovům a ostrovním členským státům a oblastem, které byly postiženy nedávnou deindustrializací či změnou průmyslové orientace.
(10)
Sociální vyloučení narušuje blahobyt občanů a oslabuje jejich schopnost vyjádřit svůj názor ve společnosti a zapojit se do ní. Tento aspekt by měl být proto v rámci evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (dále jen „evropský rok“) patřičně zdůrazňován.
(11)
Evropský parlament přijal dne 15. listopadu 2007 usnesení o vyhodnocení sociální reality, v němž zdůraznil, že posílení sociální soudržnosti a odstranění chudoby a sociálního vyloučení se musí stát pro Evropskou unii politickou prioritou.
(12)
Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení má probíhat jak v rámci Evropské unie, tak externě v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí OSN, k nimž se Evropská unie a členské státy přihlásily.
(13)
Problém chudoby a sociálního vyloučení má široký, složitý a mnohorozměrný charakter. Týká se mnoha faktorů, jako jsou příjmy a životní úroveň, potřeba příležitostí v oblasti vzdělávání a důstojného zaměstnání, systémy účinné sociální ochrany, bydlení, přístup ke kvalitním zdravotním a jiným službám a také aktivní občanství. Proto by se měly zapojit zúčastněné strany ze všech relevantních oblastí politik.
(14)
Předcházení chudobě a boj proti ní proto vyžadují uplatňování mnohorozměrné politiky na celostátní, regionální i místní úrovni, jež zajistí udržení rovnováhy mezi hospodářskou a sociální politikou, a cílené strategie pro skupiny či osoby v obzvláště zranitelném postavení. Evropský rok může podpořit uplatňování těchto mnohorozměrných politik a další tvorby příslušných ukazatelů.
(15)
Sociální agenda na období 2005-2010, která doplňuje a podporuje Lisabonskou strategii, hraje klíčovou roli při prosazování sociálního rozměru hospodářského růstu a aktivní účasti občanů ve společnosti a také na trhu práce. Jednou z priorit sociální agendy je podpora rovných příležitostí pro všechny jakožto prostředku společenské a mezigenerační solidarity a prostředku k vytvoření společnosti bez chudoby, která bude více otevřena sociálnímu začlenění.
(16)
Ve svých vnitrostátních akčních programech pro sociální začlenění některé členské státy zdůrazňují vysoké riziko chudoby nebo vyloučení, kterému čelí určité skupiny, například děti, osoby, které předčasně ukončily vzdělání, rodiče samoživitelé, početné rodiny, rodiny s jedním příjmem, mladí lidé, zvláště mladé ženy, starší osoby, migranti a etnické menšiny, osoby s postižením a osoby, které o ně pečují, bezdomovci, nezaměstnaní, především dlouhodobě nezaměstnaní, vězni, ženy a děti, které jsou oběťmi násilí, a osoby silně drogově závislé. Vnitrostátní politiky a podpůrná opatření zaměřené na nejohroženější skupiny by mohly hrát významnou úlohu v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení.
(17)
Důstojné zaměstnání může u jednotlivců výrazně snížit riziko chudoby. Zaměstnání však není samo o sobě vždy dostačující podmínkou, aby se lidé z chudoby vymanili, a míra rizika chudoby je stále poměrně vysoká i pro osoby zaměstnané. Chudoba pracujících souvisí s nízkými platy, rozdíly v platech mezi ženami a muži, nedostatečnou kvalifikací, omezenými možnostmi odborného vzdělávání, potřebou sladit pracovní a rodinný život, s nejistým zaměstnáním a pracovními podmínkami, ale rovněž s obtížnými podmínkami v domácnostech. Základními předpoklady toho, aby se jednotlivci vymanili z chudoby, je tedy kvalitní zaměstnání a sociální a ekonomická podpora.
(18)
Významnou překážkou začlenění do společnosti je rovněž nedostatek základních dovedností a kvalifikace přizpůsobených měnícím se potřebám trhu práce. Existuje vzrůstající nebezpečí vzniku nových zlomových linií ve společnosti mezi osobami, které mají přístup k celoživotnímu učení, které zvyšuje schopnost jejich profesního zařazení a schopnost přizpůsobit se a usnadňuje jejich osobní rozvoj a aktivní občanství, a osobami, které i nadále zůstávají vyloučeny a trpí nejrůznějšími formami diskriminace. Pro osoby bez odpovídajících schopností je obtížnější proniknout na pracovní trh a najít kvalitní pracovní místo, tyto osoby pravděpodobněji stráví delší dobu bez práce a pokud práci najdou, bude se pravděpodobněji jednat o málo placená zaměstnání.
(19)
Stále významnějším předpokladem začlenění do společnosti se stává dostupnost informačních a komunikačních technologií a schopnost je využívat. Prohlášení ministrů schválené dne 11. června 2006 v Rize požaduje informační společnost pro všechny.
(20)
Klíčem k zajištění úspěšného dopadu opatření Společenství v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení je široká podpora veřejnosti a politická podpora. K dosažení cílů evropského roku také přispívá účinné provádění právních předpisů EU v oblasti rovných příležitostí a nediskriminace. Evropský rok by tak měl být impulsem pro zvyšování informovanosti, impulsem uvádějícím do chodu hybnou sílu a povzbuzujícím výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány a mezinárodními organizacemi, které se účastní boje proti chudobě. Měl by pomoci soustředit politickou pozornost a mobilizovat všechny zúčastněné strany k prosazování a posilování otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění, jakož i k prosazování dalších opatření a iniciativ v této oblasti na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni, ve spolupráci s lidmi postiženými chudobou a jejich zástupci.
(21)
Evropský rok by měl posílit aktivní politiky začleňovaní jako prostředky pro předcházení chudobě a sociálnímu vyloučení a měl by napomoci při prosazování osvědčených postupů v této oblasti v rámci otevřené metody koordinace.
(22)
Různý stupeň pokroku dosažený na vnitrostátní úrovni, rozličný sociálně-ekonomický a kulturní kontext a specifika jednotlivých států vyžadují, aby byla převážná část činností uvedeného roku decentralizována na vnitrostátní úroveň, a to prostřednictvím systému nepřímého centralizovaného řízení v souladu s postupy stanovenými v čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) a v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(23)
Komise by však měla sledovat definici priorit politiky na vnitrostátní úrovni s cílem zajistit soulad s dohodnutými strategickými cíli evropského roku a konečně i se společnými cíli stanovenými pro otevřenou metodu koordinace.
(24)
Účinná koordinace všech partnerů působících na úrovni Společenství, na celostátní, regionální a místní úrovni je základním předpokladem pro zajištění efektivity evropského roku. Místní a regionální partneři by se měli ujmout prosazování zájmů osob žijících v chudobě a sociálním vyloučení.
(25)
Účast na evropském roku by měla být otevřena všem členským státům a státům Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s ustanoveními této Dohody, kandidátským zemím využívajícím předvstupní strategie, zemím západního Balkánu v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dohodách a zemím, na něž se vztahuje evropská politika sousedství (EPS), v souladu s ustanoveními strategického dokumentu z května 2004 a akčními plány daných zemí.
(26)
Evropský rok může přispět ke zlepšení koordinace mezi stávajícími programy a iniciativami v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení na úrovni Společenství, včetně otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění.
(27)
Měla by být zajištěna soudržnost a vzájemné doplňování s ostatními akcemi Společenství, zejména s programem PROGRESS, strukturálními fondy a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), akcemi zaměřenými na boj proti diskriminaci a akcemi na podporu rovnosti pohlaví a základních práv, akcemi v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, kulturního a mezikulturního dialogu, mládeže, občanství, podpory v oblasti přistěhovalectví a azylu a výzkumu.
(28)
Evropský rok by měl pokračovat v osvědčených postupech vycházejících z předchozích evropských roků, včetně Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007) a Evropského roku mezikulturního dialogu (2008).
(29)
Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(30)
Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7).
(31)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být z důvodu nutnosti mnohostranných partnerství či nadnárodní výměny informací a šíření správných postupů po celém Společenství uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
Evropský rok
S cílem podpořit akce Společenství v boji proti sociálnímu vyloučení se rok 2010 vyhlašuje „Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení“ (dále jen „evropský rok“).
Článek 2
Cíle a hlavní zásady
1. Cíle a hlavní zásady evropského roku jsou:
a)
uznání práv - uznání základního práva osob žijících v chudobě a čelících sociálnímu vyloučení na důstojný život a plnou účast na životě společnosti. Evropský rok zvýší informovanost veřejnosti o situaci osob žijících v chudobě, zejména o situaci skupin ve zranitelném postavení, a napomůže při podpoře jejich efektivního přístupu k sociálním, hospodářským a kulturním právům a rovněž k dostatečným zdrojům a kvalitním službám. Evropský rok rovněž podpoří boj proti stereotypům a stigmatizaci;
b)
sdílená odpovědnost a účast - přebírání odpovědnosti za politiky a činnosti v oblasti sociálního začleňování veřejností a zdůrazňování kolektivní odpovědnosti i odpovědnosti každého jednotlivce za boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, jakož i významu propagace a podpory aktivit dobrovolníků. Evropský rok podpoří zapojení veřejných i soukromých subjektů, mimo jiné formou proaktivních partnerství. Evropský rok podpoří informovanost a zapojení a vytvoří příležitosti pro účast všech občanů, zejména osob, které mají přímé či nepřímé zkušenosti s chudobou;
c)
soudržnost - podpora soudržnější společnosti zvyšováním veřejného povědomí o všeobecných výhodách společnosti, v níž byla vymýcena chudoba, v níž je prosazováno spravedlivé rozdělování a kde není nikdo odsouván na okraj. Evropský rok podpoří společnost, která udržuje a rozvíjí kvalitu života, včetně kvality dovedností a zaměstnání, společenský blahobyt, včetně blahobytu dětí, a rovné příležitosti pro všechny. Dále rovněž zajistí udržitelný rozvoj a solidaritu mezi generacemi i v rámci generací a soudržnost politik s opatřeními Evropské unie po celém světě;
d)
závazek a konkrétní opatření - opakování významného politického závazku Evropské unie a členských států zásadním způsobem pokročit v oblasti vymýcení chudoby a sociálního vyloučení a podpora tohoto závazku a činností na všech úrovních veřejné správy. Evropský rok staví na úspěších a potenciálu otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění a posílí politické odhodlání předcházet chudobě a sociálnímu vyčleňování a bojovat proti nim a být dalším podnětem pro akce členských států a Evropské unie v této oblasti, a to tím, že soustředí politickou pozornost a zmobilizuje všechny dotčené strany.
2. Při provádění těchto cílů Společenství i členské státy vezmou v úvahu priority uvedené v části IV přílohy.
Článek 3
Obsah akcí
1. Akce na úrovni Společenství a vnitrostátní úrovni zaměřené na splnění cílů stanovených v článku 2 mohou zahrnovat zejména tyto činnosti:
a)
setkání a společenské události;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně;
c)
průzkumy a studie na úrovni Společenství nebo v jednotlivých členských státech, případně založené na sběru údajů členěných podle pohlaví.
2. Podrobné informace o akcích uvedených v odstavci 1 jsou obsaženy v příloze.
3. Všechny akce určené široké veřejnosti jsou všem snadno dostupné, včetně osob žijících v chudobě a osob s postižením.
Článek 4
Uplatňování hlediska rovnosti pohlaví
Evropský rok zohledňuje rozdíl v rizicích a míře chudoby a sociálního vyloučení u žen a mužů. Společenství a členské státy při provádění evropského roku zohledňují uplatňování hlediska rovnosti pohlaví.
Článek 5
Spolupráce a provádění na úrovni Společenství
1. Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí se přijímají poradním postupem podle čl. 7 odst. 2.
2. Komise zajistí, aby akce Společenství, jichž se toto rozhodnutí týká, byly prováděny v souladu s přílohou.
3. Komise zejména učiní nezbytná opatření pro zajištění soudržnosti a vzájemného doplňování akcí a iniciativ Společenství uvedených v článku 10 se záměrem splnit cíle stanovené v článku 2.
4. Komise povede pravidelnou výměnu názorů, zejména na evropské úrovni, se zúčastněnými stranami včetně těch, které pracují s lidmi žijícími v chudobě, ohledně koncepce, provádění, navazujících činností a hodnocení evropského roku. Komise rovněž zpřístupní všechny příslušné informace veřejnosti.
5. Komise úzce zapojí Výbor pro sociální ochranu při přípravě a provádění evropského roku, případně informuje či zapojí i další relevantní výbory.
6. Komise bude případně spolupracovat i s dalšími orgány, institucemi a subjekty EU.
Článek 6
Spolupráce a provádění na vnitrostátní úrovni
1. Každý členský stát ustaví „vnitrostátní prováděcí orgán“, který bude organizovat jeho účast na evropském roce a zajistí koordinaci na vnitrostátní úrovni. Uvedený vnitrostátní prováděcí orgán nese odpovědnost za vymezení vnitrostátního programu a priorit pro evropský rok a za výběr jednotlivých akcí navrhovaných pro financování ze strany Společenství. Vnitrostátní strategie a priority pro evropský rok se stanoví v souladu s cíli uvedenými v článku 2.
2. Postup pro přidělování dotací Společenství na akce na vnitrostátní úrovni je stanoven v části II přílohy.
3. Při plnění svých úkolů, zejména při navrhování vnitrostátního programu a v případě potřeby během provádění evropského roku, vede uvedený vnitrostátní prováděcí orgán podrobné konzultace se širokou škálou zúčastněných stran včetně organizací občanské společnosti a organizací bránících nebo zastupujících zájmy osob vystavených chudobě a sociálnímu vyloučení, sociálních partnerů a regionálních a místních samospráv, a spolupracuje s nimi.
Článek 7
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor“).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.
3. Zástupci jednotlivých členských států ve výboru jsou pokud možno jmenováni z vnitrostátních prováděcích orgánů uvedených v čl. 6 odst. 1.
Článek 8
Finanční ustanovení
1. Akce týkající se celého Společenství, které jsou vymezeny v části I přílohy, mohou být subvencovány do výše 80 % nebo mohou být pokryty smlouvami o veřejných zakázkách financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
2. Akce na celostátní, regionální nebo místní úrovni mohou být spolufinancovány ze souhrnného rozpočtu Evropské unie maximálně do výše 50 % celkových způsobilých nákladů akcí postupem uvedeným v části II přílohy.
Článek 9
Postup podávání žádostí a výběru
1. Rozhodnutí o financování akcí uvedených čl. 8 odst. 1 přijímá Komise poradním postupem podle čl. 7 odst. 2.
2. Žádosti o finanční pomoc pro akce uvedené v čl. 8 odst. 2 podávají Komisi vnitrostátní prováděcí orgány v souladu s postupem uvedeným v části II přílohy.
Článek 10
Soudržnost a vzájemné doplňování
1. Komise společně se zúčastněnými zeměmi zajistí soudržnost opatření stanovených v tomto rozhodnutí s ostatními akcemi a iniciativami na úrovni Společenství a na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Společně dále zajistí vzájemné plné doplňování evropského roku se stávajícími iniciativami a zdroji na úrovni Společenství a na celostátní a regionální úrovni, pokud mohou tyto iniciativy a zdroje přispět k dosažení cílů evropského roku.
Článek 11
Zúčastněné země
Uvedeného evropského roku se mohou zúčastnit
a)
členské státy;
b)
kandidátské země využívající předvstupní strategii v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami účasti těchto zemí v programech Společenství, stanovených pro jednotlivé země rámcovou dohodou a rozhodnutími rad přidružení;
c)
země západního Balkánu v souladu s opatřeními, která budou u těchto zemí stanovena v rámcových dohodách týkajících se obecných zásad jejich účasti v programech Společenství;
d)
státy ESVO, které jsou stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s ustanovením této dohody;
e)
partnerské země EPS v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství stanovenými ve strategickém dokumentu z května 2004 a v akčních plánech příslušných zemí. Veškerá finanční podpora Společenství na související akce partnerských zemí EPS je poskytována z prostředků nástroje EPS v souladu s prioritami a postupy stanovenými v rámci obecné spolupráce s těmito zeměmi.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění akcí uvedených v tomto rozhodnutí na období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010 činí 17 000 000 EUR, z toho 6 500 000 EUR je určeno na období do 31. prosince 2009.
2. Dostupné roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce na období 2007-2013.
Článek 13
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy, Mezinárodní organizací práce a Organizací spojených národů.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů Společenství
Komise zajistí, že při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí jsou finanční zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a dalším nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (8) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (9) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (10).
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Do 31. prosince 2011 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení akcí stanovených v tomto rozhodnutí.
2. Tato zpráva bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla rovnost mezi muži a ženami začleněna do činností evropského roku a jaký byl přínos evropského roku pro skupiny či jednotlivce nacházející se ve zranitelném postavení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 22. října 2008.
DECISIONE N. 1098/2008/CE DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO
del 22 ottobre 2008
riguardante l’anno europeo della lotta alla povertà e all’esclusione sociale (2010)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 137, paragrafo 2,
vista la proposta della Commissione,
visto il parere del Comitato economico e sociale europeo (1),
visto il parere del Comitato delle regioni (2),
deliberando secondo la procedura di cui all’articolo 251 del trattato (3),
considerando quanto segue:
(1)
La lotta alla povertà e all’esclusione sociale è uno degli impegni fondamentali dell’Unione europea e dei suoi Stati membri.
(2)
Il trattato di Amsterdam nel 1997 ha aggiunto nuove disposizioni sulla lotta all’emarginazione sociale agli esistenti ambiti di attività su cui vertono le disposizioni di politica sociale del trattato CE, in particolare gli articoli 136 e 137, e ha creato un nuovo quadro giuridico e una nuova base giuridica per nuovi impegni politici in questo settore.
(3)
Il Consiglio europeo tenutosi a Lisbona il 23 e 24 marzo 2000 ha riconosciuto l’inaccettabilità della portata della povertà e dell’esclusione sociale. La costruzione di un’Unione europea più inclusiva è stata quindi considerata elemento fondamentale per il raggiungimento dell’obiettivo strategico decennale dell’Unione, consistente nella realizzazione di una crescita economica con nuovi e migliori posti di lavoro e una maggiore coesione sociale.
(4)
Il Consiglio europeo di Lisbona ha invitato gli Stati membri e la Commissione ad avviare iniziative per imprimere «una svolta decisiva alla lotta contro la povertà» entro il 2010. Il Consiglio europeo di Lisbona ha quindi deciso di adottare un metodo aperto di coordinamento (OMC) in questo settore.
(5)
Sin dall’inizio, l’OMC per la protezione sociale e l’inclusione sociale ha costituito uno strumento importante per sostenere tale impegno politico e rafforzare la capacità dell’Unione europea di coadiuvare gli Stati membri nei loro sforzi per rafforzare la coesione sociale in Europa.
(6)
L’OMC contribuisce ad approfondire l’apprendimento reciproco e ha rafforzato la consapevolezza del carattere multidimensionale dell’esclusione e della povertà. L’OMC crea quindi le condizioni necessarie a produrre un impatto più profondo sul terreno e a rendere l’interesse che l’Unione europea ripone nei valori sociali più visibile ai suoi cittadini.
(7)
Malgrado i risultati ottenuti, una parte significativa della popolazione vive ancora nelle privazioni, ha un accesso limitato e diseguale ai servizi o è esclusa dalla società. La relazione congiunta per il 2008 sulla protezione sociale e sull’inclusione sociale sottolinea il fatto che nell’Unione europea 78 milioni di persone, di cui 19 milioni di bambini, sono esposti al rischio di povertà. Il divario di genere è di circa due punti percentuali.
(8)
Inoltre, la ripartizione ineguale della ricchezza e la grave povertà sono motivo di crescente preoccupazione in seno all’Unione.
(9)
Nell’interesse della coesione sociale ed economica, occorre fornire sostegno alle regioni meno favorite, alle zone che soffrono di svantaggi strutturali permanenti, alle regioni ultraperiferiche, a determinate isole e Stati membri insulari e alle aree interessate dalla recente deindustrializzazione o riconversione industriale.
(10)
L’esclusione sociale compromette il benessere dei cittadini limitando la loro capacità di esprimersi e di partecipare alla società. L’anno europeo della lotta alla povertà e all’esclusione sociale (di seguito «l’anno europeo») dovrebbe pertanto conferire la necessaria visibilità a tale aspetto.
(11)
Nella risoluzione del 15 novembre 2007 sull’inventario della realtà sociale, il Parlamento europeo ha sottolineato che il rafforzamento della coesione sociale e l’eradicazione della povertà e dell’esclusione sociale devono diventare una priorità politica per l’Unione europea.
(12)
La lotta alla povertà e all’esclusione sociale deve essere perseguita sia sul piano interno, in seno all’Unione europea, sia su quello esterno, in linea con gli obiettivi di sviluppo del millennio delle Nazioni Unite sottoscritti dall’Unione europea e dagli Stati membri.
(13)
Il problema della povertà e dell’esclusione sociale assume forme estese, complesse e multidimensionali. Esse sono correlate ad un ampio numero di fattori, ad esempio al reddito e alle condizioni di vita, alla necessità di possibilità di istruzione e di lavoro dignitoso, all’efficacia dei sistemi di protezione sociale, all’alloggio, all’accesso a servizi sanitari di qualità, e alla cittadinanza attiva. È auspicabile pertanto che i soggetti interessati siano coinvolti in tutte le aree di intervento.
(14)
Di conseguenza, la prevenzione e la lotta contro la povertà necessitano di politiche multidimensionali a livello nazionale, regionale e locale, che assicurino un equilibrio tra politiche economiche e sociali e strategie mirate per categorie o persone in situazioni di particolare vulnerabilità. L’anno europeo può contribuire a dare impulso a tali politiche pluridimensionali e all’ulteriore sviluppo di pertinenti indicatori.
(15)
L’agenda sociale 2005-2010, che integra e sostiene la strategia di Lisbona, svolge un ruolo fondamentale nella promozione della dimensione sociale della crescita economica e della partecipazione attiva dei cittadini alla società e al mercato del lavoro. Una delle priorità dell’agenda sociale è la promozione delle pari opportunità per tutti come strumento verso la solidarietà sociale e intergenerazionale e la creazione di una società senza povertà e più inclusiva.
(16)
Nei rispettivi piani d’azione nazionali per l’inclusione sociale, vari Stati membri sottolineano il rischio elevato di povertà e/o di esclusione al quale sono esposti gruppi particolari, tra cui bambini, giovani che abbandonano prematuramente gli studi, famiglie monoparentali, famiglie numerose, famiglie monoreddito, giovani, in particolare giovani donne, persone anziane, migranti e minoranze etniche, disabili e persone che se ne occupano, senzatetto, disoccupati, in particolare i disoccupati di lunga durata, detenuti, donne e bambini vittime di violenza nonché tossicomani. Le politiche nazionali e le misure di sostegno destinate ai gruppi più vulnerabili potrebbero svolgere un ruolo importante nella lotta contro la povertà e l’esclusione sociale.
(17)
L’occupazione dignitosa può ridurre significativamente il rischio di povertà di un individuo. Tuttavia l’occupazione di per sé non sempre rappresenta una condizione sufficiente per uscire dalla povertà, e il tasso di rischio di povertà resta del resto relativamente elevato anche per le persone che hanno un lavoro. La povertà per le persone che lavorano dipende dall’esiguità delle retribuzioni, dal divario retributivo tra uomini e donne, dalle scarse competenze, dalle limitate possibilità di formazione professionale, dalla necessità di conciliare lavoro e vita familiare, da condizioni di impiego e di lavoro precarie, come pure da condizioni familiari difficili. La qualità dell’occupazione e il sostegno sociale ed economico sono quindi essenziali per affrancarsi dalla povertà.
(18)
Anche la mancanza di competenze e di qualifiche di base adatte alle sempre nuove esigenze del mercato del lavoro costituisce un ostacolo importante all’integrazione nella società. Esiste un rischio crescente di nuove spaccature nella società tra coloro che hanno accesso all’apprendimento permanente per migliorare la loro capacità di inserimento professionale e di adeguamento e per facilitare il loro sviluppo personale e la loro cittadinanza attiva, e coloro che rimangono esclusi e subiscono varie forme di discriminazione. Le persone che non posseggono le competenze adeguate incontrano maggiori difficoltà ad accedere al mercato del lavoro e a trovare un’occupazione di qualità, sono maggiormente soggette a lunghi periodi senza lavoro o, qualora ne trovino uno, ad occupare posti di lavoro a bassa retribuzione.
(19)
La disponibilità e la capacità di utilizzare le tecnologie dell’informazione e della comunicazione (TIC) sta diventando sempre di più una condizione essenziale per l’integrazione. Una dichiarazione ministeriale approvata a Riga l’11 giugno 2006 auspica una società dell’informazione per tutti.
(20)
Un’ampia adesione della popolazione e un ampio sostegno politico sono fondamentali per il successo dell’azione comunitaria di lotta alla povertà e all’esclusione sociale. Anche l’applicazione efficace della legislazione europea in materia di pari opportunità e di non discriminazione supporta le finalità dell’anno europeo. L’anno europeo dovrebbe pertanto agire come catalizzatore per sensibilizzare i cittadini, dare più slancio e forza all’azione e favorire lo scambio delle migliori prassi tra gli Stati membri, le autorità locali e regionali e le organizzazioni internazionali coinvolte nella lotta contro la povertà. Esso dovrebbe contribuire ad attirare l’attenzione politica e a mobilitare tutti gli interessati al fine di far avanzare e rafforzare l’OMC sulla protezione sociale e sull’inclusione sociale nonché al fine di promuovere ulteriori azioni e iniziative a livello comunitario e nazionale in tale settore, in cooperazione con le persone colpite dalla povertà e i loro rappresentanti.
(21)
L’anno europeo dovrebbe dare impulso a politiche di inclusione attive in quanto strumenti atti a prevenire la povertà e l’esclusione sociale e dovrebbe contribuire a promuovere le migliori prassi in tal campo nel quadro dell’OMC.
(22)
I diversi gradi di progresso registrato nei vari Stati membri e la diversità in termini di contesti socioeconomici e culturali e di sensibilità rendono opportuno decentrare a livello nazionale un’ampia parte delle azioni previste dall’anno europeo, attraverso un sistema di gestione centralizzata indiretta secondo le procedure di cui all’articolo 54, paragrafo 2, lettera c), del regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio, del 25 giugno 2002, che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (4), e al regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002 della Commissione, del 23 dicembre 2002, recante modalità d’esecuzione del regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (5).
(23)
Tuttavia, la definizione delle priorità politiche su scala nazionale dovrebbe essere controllata dalla Commissione in modo da garantire la coerenza con gli obiettivi strategici convenuti per l’anno europeo e quindi con gli obiettivi comuni fissati per l’OMC.
(24)
Un efficace coordinamento di tutte le parti coinvolte a livello comunitario, nazionale, regionale e locale è un requisito fondamentale per garantire il successo dell’anno europeo. I partner regionali e locali hanno una funzione particolare da svolgere nella promozione degli interessi delle persone che vivono in condizioni di povertà o esclusione sociale.
(25)
La partecipazione all’anno europeo dovrebbe essere aperta agli Stati membri, ai paesi dell’Associazione europea di libero scambio (EFTA) che hanno sottoscritto l’accordo sullo Spazio economico europeo (SEE), conformemente alle disposizioni di tale accordo, ai paesi candidati che beneficiano di una strategia di preadesione e ai paesi dei Balcani occidentali, conformemente alle condizioni di cui ai rispettivi accordi, nonché ai paesi che rientrano nella politica europea di vicinato (PEV), conformemente alle disposizioni di cui al documento strategico del maggio 2004 e ai piani d’azione nazionali.
(26)
L’anno europeo può contribuire a migliorare il coordinamento tra i programmi e le iniziative esistenti a livello comunitario in materia di lotta contro la povertà e l’esclusione sociale, fra cui l’OMC per la protezione e l’inclusione sociale.
(27)
Dovrebbero essere assicurate la coerenza e la complementarità con altre azioni comunitarie, in particolare con il programma Progress, i fondi strutturali e il Fondo europeo agricolo per lo sviluppo rurale (FEASR), l’azione per combattere la discriminazione e promuovere la parità tra uomini e donne e i diritti fondamentali e l’azione in materia di istruzione e formazione, cultura e dialogo interculturale, gioventù, cittadinanza, immigrazione e asilo, e ricerca.
(28)
L’anno europeo dovrebbe portare avanti le migliori prassi ereditate dai precedenti anni europei, fra cui l’anno europeo delle pari opportunità per tutti (2007) e l’anno europeo del dialogo interculturale (2008).
(29)
La presente decisione istituisce, per l’intera durata del programma, una dotazione finanziaria che costituisce per l’autorità di bilancio il riferimento privilegiato a norma del punto 37 dell’accordo interistituzionale del 17 maggio 2006 tra il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione sulla disciplina di bilancio e la sana gestione finanziaria (6).
(30)
Le misure necessarie per l’esecuzione della presente decisione dovrebbero essere adottate secondo la decisione 1999/468/CE del Consiglio, del 28 giugno 1999, recante modalità per l’esercizio delle competenze di esecuzione conferite alla Commissione (7),
(31)
Poiché gli obiettivi della presente decisione non possono essere realizzati in misura sufficiente dagli Stati membri, data la necessità, tra gli altri aspetti, di partenariati multilaterali e di scambiare informazioni a livello transnazionale e di diffondere le prassi ottimali su scala comunitaria, e possono dunque, a causa delle dimensioni dell’azione, essere realizzati meglio a livello comunitario, la Comunità può intervenire, in base al principio di sussidiarietà sancito dall’articolo 5 del trattato. La presente decisione si limita a quanto è necessario per conseguire tali obiettivi in ottemperanza al principio di proporzionalità enunciato nello stesso articolo,
DECIDONO:
Articolo 1
Anno europeo
Per contribuire all’azione comunitaria di lotta all’esclusione sociale, l’anno 2010 è designato «anno europeo della lotta alla povertà e all’esclusione sociale» (di seguito «l’anno europeo»).
Articolo 2
Obiettivi e principi guida
1. Gli obiettivi e i principi guida dell’anno europeo sono i seguenti:
a)
riconoscimento di diritti - riconoscere il diritto fondamentale delle persone in condizioni di povertà e di esclusione sociale di vivere dignitosamente e di far parte a pieno titolo della società. L’anno europeo sensibilizzerà maggiormente il pubblico alla situazione delle persone in condizione di povertà, prestando particolare attenzione alle categorie o alle persone in situazioni vulnerabili e contribuirà ad agevolare il loro efficace accesso ai diritti sociali, economici e culturali, a risorse sufficienti e a servizi di qualità. L’anno europeo contribuirà anche a combattere gli stereotipi e la stigmatizzazione;
b)
responsabilità condivisa e partecipazione - aumentare la partecipazione pubblica alle politiche e alle azioni di inclusione sociale, sottolineando la responsabilità collettiva e individuale nella lotta alla povertà e all’esclusione sociale e l’importanza di promuovere e sostenere le attività di volontariato. L’anno europeo promuoverà la partecipazione dei soggetti pubblici e privati, tra l’altro mediante partenariati dinamici. Esso favorirà la sensibilizzazione e l’impegno, creando possibilità di partecipazione per tutti i cittadini, in particolare per coloro che hanno un’esperienza diretta o indiretta della povertà;
c)
coesione - promuovere una società più coesa, sensibilizzando i cittadini sui vantaggi offerti a tutti da una società senza povertà, che consente l’equità distributiva e nella quale nessuno è emarginato. L’anno europeo promuoverà una società che sostiene e sviluppa la qualità della vita, ivi compresa la qualità delle competenze e dell’occupazione, il benessere sociale, ivi compreso il benessere dei bambini e la parità di opportunità per tutti. Tale società garantirà inoltre lo sviluppo sostenibile e la solidarietà intergenerazionale e intragenerazionale nonché la coerenza politica dell’azione intrapresa dall’Unione europea su scala mondiale;
d)
impegno e azioni concrete - riaffermare il fermo impegno politico dell’Unione europea e degli Stati membri ad attivarsi con determinazione per eliminare la povertà e l’esclusione sociale e promuovere tale impegno con azioni a tutti i livelli del potere. Sulla scorta dei risultati e del potenziale dell’OMC per la protezione sociale e l’inclusione sociale, l’anno europeo rafforzerà l’impegno politico, richiamando l’attenzione politica e mobilitando tutte le parti interessate, a favore della prevenzione della povertà e dell’esclusione sociale e della lotta alle medesime e imprimerà un nuovo slancio all’azione dell’Unione europea e degli Stati membri in questo campo.
2. Nell’attuare tali obiettivi, la Comunità e gli Stati membri tengono conto delle priorità elencate nella parte IV dell’allegato.
Articolo 3
Contenuto delle azioni
1. Le azioni a livello comunitario e nazionale volte a conseguire gli obiettivi di cui all’articolo 2 possono, in particolare, consistere in:
a)
incontri e manifestazioni;
b)
campagne informative, promozionali ed educative;
c)
indagini e studi a livello comunitario o nazionale basati all’occorrenza su raccolte di dati suddivisi per genere.
2. I particolari delle azioni di cui al paragrafo 1 figurano nell’allegato.
3. Tutte le azioni rivolte ad un più vasto pubblico sono accessibili da parte di tutti, comprese le persone che versano in condizioni di povertà e le persone disabili.
Articolo 4
Integrazione della dimensione di genere
L’anno europeo tiene conto dei diversi rischi e livelli di povertà e di esclusione sociale vissuti dalle donne e dagli uomini. In sede di attuazione dell’anno europeo la Comunità e gli Stati membri tengono conto dell’integrazione della dimensione di genere.
Articolo 5
Cooperazione e attuazione a livello comunitario
1. Le misure necessarie per l’attuazione della presente decisione sono adottate secondo la procedura consultiva di cui all’articolo 7, paragrafo 2.
2. La Commissione provvede all’attuazione delle azioni comunitarie di cui alla presente decisione conformemente all’allegato.
3. In particolare, allo scopo di conseguire gli obiettivi di cui all’articolo 2, la Commissione adotta le misure necessarie per garantire la coerenza e la complementarità delle azioni e delle iniziative comunitarie di cui all’articolo 10.
4. La Commissione organizza uno scambio di pareri periodico con le parti interessate, incluse quelle che lavorano a contatto con persone che vivono in povertà, soprattutto a livello europeo, sulla concezione, sull’attuazione, sulla verifica e sulla valutazione dell’anno europeo. Essa mette tutte le informazioni pertinenti a disposizione del pubblico.
5. La Commissione coinvolge strettamente il comitato per la protezione sociale nella preparazione e nell’attuazione dell’anno europeo, eventualmente informando o coinvolgendo altri comitati competenti.
6. La Commissione coopera nei modi opportuni con le altre istituzioni, organismi, uffici ed agenzie dell’Unione europea.
Articolo 6
Cooperazione e attuazione a livello nazionale
1. Ogni Stato membro designa un «organismo nazionale di attuazione» incaricato di organizzare la propria partecipazione all’anno europeo e di garantire il coordinamento a livello nazionale. L’organismo nazionale di attuazione è responsabile dell’elaborazione del programma nazionale e della definizione delle priorità dell’anno europeo, nonché della selezione delle azioni da proporre per un finanziamento comunitario. La strategia e le priorità nazionali dell’anno europeo sono determinate conformemente agli obiettivi di cui all’articolo 2.
2. La procedura di concessione del finanziamento comunitario per le azioni da intraprendere a livello nazionale figura nella parte II dell’allegato.
3. Nello svolgimento dei suoi compiti, in particolare nell’elaborazione del programma nazionale e ogni qualvolta necessario durante l’attuazione dell’anno europeo, l’organismo nazionale di attuazione si concerta strettamente e coopera con una vasta gamma di parti interessate, tra cui le organizzazioni della società civile e le organizzazioni che difendono o rappresentano gli interessi delle persone vittime della povertà e dell’esclusione sociale, le parti sociali e le autorità regionali e locali.
Articolo 7
Comitato
1. La Commissione è assistita da un comitato (di seguito «il comitato»).
2. Nei casi in cui è fatto riferimento al presente paragrafo, si applicano gli articoli 3 e 7 della decisione 1999/468/CE, tenendo conto delle disposizioni dell’articolo 8 della stessa.
3. I rappresentanti di ciascuno Stato membro in seno al comitato sono nominati, ove possibile, dall’organismo nazionale di attuazione di cui all’articolo 6, paragrafo 1.
Articolo 8
Disposizioni finanziarie
1. Le azioni a livello comunitario, descritte nella parte I dell’allegato, possono essere finanziate a concorrenza dell’80 % o essere oggetto di appalto pubblico finanziato dal bilancio generale dell’Unione europea.
2. Le azioni a livello nazionale, regionale o locale possono essere cofinanziate dal bilancio generale dell’Unione europea fino a un massimo del 50 % dei costi ammissibili complessivi delle azioni conformemente alla procedura di cui alla parte II dell’allegato.
Articolo 9
Procedura di presentazione e di selezione delle domande
1. Le decisioni in merito al finanziamento delle azioni di cui all’articolo 8, paragrafo 1, sono adottate dalla Commissione secondo la procedura consultiva di cui all’articolo 7, paragrafo 2.
2. Le domande di assistenza finanziaria per azioni di cui all’articolo 8, paragrafo 2, sono presentate alla Commissione dagli organismi nazionali di attuazione conformemente alla procedura di cui alla parte II dell’allegato.
Articolo 10
Coerenza e complementarità
1. La Commissione, in cooperazione con i paesi partecipanti, garantisce la coerenza fra le azioni previste dalla presente decisione e altre azioni e iniziative comunitarie, nazionali, regionali e locali.
2. Inoltre, essi garantiscono la massima complementarità tra l’anno europeo e le iniziative e risorse esistenti a livello comunitario, nazionale e regionale, se queste ultime possono contribuire a raggiungere gli obiettivi dell’anno europeo.
Articolo 11
Paesi partecipanti
La partecipazione all’anno europeo è aperta:
a)
agli Stati membri;
b)
ai paesi candidati che beneficiano di una strategia di preadesione, conformemente ai principi generali e alle condizioni generali per la partecipazione di questi paesi ai programmi comunitari stabiliti nel rispettivo accordo quadro e nelle rispettive decisioni dei consigli di associazione;
c)
ai paesi dei Balcani occidentali, secondo le modalità da definire con questi paesi nell’ambito degli accordi quadro sui principi generali della loro partecipazione ai programmi comunitari;
d)
ai paesi EFTA che hanno sottoscritto l’accordo SEE, conformemente alle disposizioni di tale accordo;
e)
ai paesi partner della PEV, conformemente ai principi generali e alle condizioni generali per la partecipazione di questi paesi ai programmi comunitari stabiliti nel documento strategico del maggio 2004 e nei piani d’azione nazionali. L’eventuale sostegno finanziario comunitario ad attività organizzate in tale contesto da paesi partner della PEV è disciplinato dallo strumento della PEV conformemente alle priorità e alle procedure stabilite nel quadro della cooperazione generale con tali paesi.
Articolo 12
Bilancio
1. La dotazione finanziaria per la realizzazione delle azioni di cui alla presente decisione per il periodo dal 1o gennaio 2009 al 31 dicembre 2010 ammonta a 17 000 000 EUR, di cui 6 500 000 EUR per il periodo fino al 31 dicembre 2009.
2. Gli stanziamenti annuali sono autorizzati dall’autorità di bilancio nei limiti del quadro finanziario 2007-2013.
Articolo 13
Cooperazione internazionale
Ai fini dell’anno europeo, la Commissione può cooperare con le organizzazioni internazionali competenti, in particolare con il Consiglio d’Europa, l’organizzazione internazionale del lavoro e le Nazioni Unite.
Articolo 14
Tutela degli interessi finanziari della Comunità
La Commissione assicura che, in sede di attuazione delle azioni finanziate ai sensi della presente decisione, gli interessi finanziari della Comunità siano salvaguardati mediante l’applicazione di misure di prevenzione contro le frodi, la corruzione e qualsiasi altra attività illegale, attraverso controlli efficaci e il recupero delle somme indebitamente versate e, ove siano riscontrate irregolarità, mediante l’applicazione di sanzioni efficaci, proporzionate e dissuasive, a norma del regolamento (CE, Euratom) n. 2988/95 del Consiglio, del 18 dicembre 1995, relativo alla tutela degli interessi finanziari delle Comunità (8), del regolamento (Euratom, CE) n. 2185/96 del Consiglio, dell’11 novembre 1996, relativo ai controlli e alle verifiche sul posto effettuati dalla Commissione ai fini della tutela degli interessi finanziari delle Comunità europee contro le frodi e altre irregolarità (9), e del regolamento (CE) n. 1073/1999 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 25 maggio 1999, relativo alle indagini svolte dall’Ufficio per la lotta antifrode (OLAF) (10).
Articolo 15
Controllo e valutazione
1. Entro il 31 dicembre 2011 la Commissione presenta al Parlamento europeo, al Consiglio, al Comitato economico e sociale europeo e al Comitato delle regioni una relazione sull’attuazione, sui risultati e sulla valutazione globale delle azioni previste dalla presente decisione.
2. La relazione descrive anche in che modo la dimensione di genere è stata integrata nelle attività dell’anno europeo e come quest’ultimo abbia recato beneficio a categorie o a persone in situazioni vulnerabili.
Articolo 16
Entrata in vigore
La presente decisione entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Fatto a Strasburgo, addì 22 ottobre 2008.