NAŘÍZENÍ RADY(ES) č. 51/2006
ze dne 22. prosince 2005,
kterým se na rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (2)a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (3), a zejména na články 6 a 8 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (4), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (dále jen „výbor“), přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(2)
Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada stanovit celkové přípustné odlovy (dále jen „TAC“) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělována jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení.
(3)
Pro zajištění účinné správy TAC a kvót je třeba stanovit zvláštní podmínky, za kterých se provádějí rybolovné operace.
(4)
Je nutné stanovit zásady a některé postupy řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby mohly členské státy zajistit řízení činnosti plavidel plujících pod jejich vlajkou.
(5)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 stanoví definice použitelné pro přidělování rybolovných práv.
(6)
Podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 je nutné určit, na které populace ryb se jednotlivá opatření uvedeného nařízení vztahují.
(7)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu jednalo Společenství o rybolovných právech s Norskem (5), Faerskými ostrovy (6) a Grónskem (7)
(8)
Společenství je smluvní stranou několika regionálních organizací pro rybolov. Tyto organizace doporučily stanovit omezení odlovu a jiná pravidla pro zachování určitých druhů. Společenství by proto mělo tato doporučení provést.
(9)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) přijala na výročním zasedání v červnu 2005 omezení odlovu pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného a technická opatření týkající se zacházení s vedlejšími úlovky. Ačkoli Společenství není členem IATTC, je nezbytné tato opatření uplatňovat, aby se zaručilo udržitelné řízení zdroje patřícího do oblasti působnosti této organizace.
(10)
Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2005 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. V této souvislosti přijala ICCAT rozhodnutí, ze kterého vyplývá, že Společenství v roce 2004 kvóty u některých populací ryb zcela nevyužilo.
(11)
Aby byly dodrženy úpravy kvót Společenství stanovené ICCAT, musí se nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC zavedený tímto nařízením.
(12)
Využívání rybolovných práv by mělo být v souladu s právními předpisy Společenství v této oblasti, a zejména s nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel (8), nařízením Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států (9), nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (10), nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství (11), nařízením Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (12) , nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (13), nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnost Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (14) , nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (15), nařízením Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (16), nařízením Rady (ES) č. 1434/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě (17) , nařízením Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné (18), nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel (19), nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 ze dne 22. září 1986 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel (20), nařízením Rady (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května 2001, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (21), nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky (22) a nařízením Rady (ES) č. 2270/2004 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro roky 2005 a 2006 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství (23).
(13)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je pro řízení omezení odlovu sardele obecné v podoblasti VIII nezbytné používat prozatímní systém.
(14)
Na základě doporučení ICES je pro řízení intenzity rybolovu smáčkovitých v podoblasti ICES IVa v divizi ICES IIIa sever nezbytné používat prozatímní systém.
(15)
S ohledem na vědecké poznatky týkající se biologického statusu populace tresky modravé a po jednání mezi pobřežními státy o řízení této populace je nezbytné pozměnit oblasti řízení, s přihlédnutím ke zvláštní charakteristice dotyčné rybolovné činnosti.
(16)
Jako přechodné opatření by se intenzita rybolovu některých hlubinných druhů měla v souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES.
(17)
Pro úpravu omezení intenzity lovu tresky obecné, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 423/2004, jsou navržena alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým TAC, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení.
(18)
Vědecká doporučení uvádějí, že rybolov populací platýse velkého v Severním moři není prováděn udržitelným způsobem a že množství výmětů je velmi vysoké. Vědecká doporučení a doporučení regionálního poradního sboru pro Severní moře uvádějí, že je vhodné upravit rybolovná práva, pokud jde o intenzitu rybolovu plavidel provádějících cílený rybolov platýse velkého.
(19)
U populací jazyka obecného v Lamanšském průlivu je nutné uplatňovat prozatímní systém řízení intenzity rybolovu. U populací tresky v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, v Lamanšském průlivu, Irském moři a oblasti západně od Skotska a u populací štikozubce a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa je třeba upravit stávající systémy řízení intenzity rybolovu.
(20)
Článek 2 nařízení (ES) č. 1434/98 nezajišťuje, že odlov sledě obecného je omezen na omezení odlovu stanovená pro tento druh. Je proto nutné zavést přechodná opatření, která zajistí řádné monitorování a počítání sleďů při netříděných vykládkách.
(21)
Stávající rybolovné činnosti pro chytání ryb za žábry do tenatových sítí v hlubokých vodách západně od Skotska a Irska představují používání příliš dlouhých tenatových sítí, což vede k nadměrné délce ponoření a vysoké míře výmětu. Ztracené nebo úmyslně vyřazené sítě mohou po mnoho let dále chytat ryby, aniž by byly vytaženy. Vědecká zjištění prokázala, že tyto rybolovné činnosti představují pro hlubinné druhy závažnou hrozbu, a proto, dokud nebudou přijata trvalá opatření, by měla být uplatňována přechodná opatření směřující k zákazu této činnosti.
(22)
Za účelem dosažení udržitelného využívání populací sledě obecného a za účelem snížení výmětů by v subdivizích ICES VIIIa, VIIIb a VIIId měl být jako přechodné opatření uplatňován nejnovější vývoj v oblasti selektivních lovných zařízení.
(23)
Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) přijala na výročním zasedání v roce 2004 doporučení, aby byl omezen rybolov v některých oblastech za účelem ochrany ohrožených hlubinných přírodních stanovišť. Společenství by proto mělo tato doporučení provést.
(24)
S cílem přispět k zachování chobotnice pobřežní, a zejména k ochraně nedospělých jedinců, je nutné stanovit v roce 2006 minimální velikost chobotnice pobřežní z námořních vod pod svrchovaností nebo jurisdikcí třetích zemí, které se nacházejí v oblasti CECAF, dokud nebude přijato nařízení měnící nařízení (ES) č. 850/98.
(25)
V listopadu 2005 NEAFC doporučila zařadit několik plavidel na seznam plavidel, u kterých bylo potvrzeno, že prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti. Je třeba zajistit provedení tohoto doporučení v právním řádu Společenství.
(26)
Všeobecná komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) přijala na výročním zasedání v roce 2005 doporučení týkající se řízení některých rybolovných činností, které se zaměřují na hlubinné druhy, a doporučení týkající se vedení záznamů GFCM o lodích přesahujících 15 m, které mají povolení k rybolovu v oblasti GFCM. Vzhledem k tomu, že je Společenství smluvní stranou GFCM, jsou pro něj tato doporučení závazná, a Společenství by je mělo provést.
(27)
S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2006 provedena některá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovných činností.
(28)
Měla by být zapracována některá ustanovení týkající se použití údajů systému sledování plavidel, čímž se zajistí větší účinnost a efektivita v rámci sledování a kontroly řízení intenzity rybolovu a dohledu nad ním.
(29)
Je nutné posílit úpravu kontroly plavidel z třetích zemí, aby bylo zajištěno náležité zachycení odlovu tresky modravé těmito plavidly ve vodách Společenství.
(30)
Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 přísluší Radě rozhodnout o podmínkách souvisejících s omezením odlovů a/nebo intenzity rybolovu. Podle vědeckých doporučení ohrožují odlovy významně překračující dohodnuté TAC udržitelnost rybolovné činnosti. Je proto vhodné zavést související podmínky, které povedou ke zlepšenému uplatňování dohodnutých rybolovných práv.
(31)
ICCAT přijala na výročním zasedání v roce 2004 řadu technických opatření pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Atlantiku a Středozemním moři, přičemž stanovila mimo jiné novou minimální velikost tuňáka obecného, omezení rybolovu v některých oblastech a během některých období za účelem ochrany tuňáka velkookého, opatření týkající se sportovních a rekreačních rybolovných činností ve Středozemním moři a zavedení programu odběru vzorků pro odhad velikosti tuňáka obecného chyceného do sítí. S cílem přispět k zachování populací ryb je nutné provádět tato opatření v roce 2006, dokud nebude přijato nařízení měnící nařízení (ES) č. 973/2001.
(32)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) přijala na výročním zasedání v roce 2005 opatření, na základě kterých se od 1. ledna 2006 budou přidělovat vědečtí pozorovatelé na palubu všech plavidel, které provozují činnosti v oblasti úmluvy a zaměřují se na druhy, na něž se nevztahují systémy ochrany a řízení ostatních příslušných regionálních organizací pro rybolov. Toto doporučení je pro Společenství závazné, a mělo by proto být provedeno.
(33)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) přijala na 27. výročním zasedání ve dnech 19. až 23. září 2005 řadu technických a kontrolních opatření. Tato opatření by měla být provedena.
(34)
K dodržení mezinárodních závazků, které Společenství přijalo jako smluvní strana Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), včetně závazku používat opatření přijatá komisí CCAMLR, by se měly používat TAC přijaté komisí CCAMLR pro období 2005-2006 a odpovídající mezní data rybolovných období.
(35)
CCAMLR přijala na XXIV. výročním zasedání v roce 2005 odpovídající omezení odlovu populace dostupné ve stanovených lovištích všem členům CCAMLR. CCAMLR také schválila účast plavidel Společenství na průzkumném rybolovu ledovek rodu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3 a) a 58.4.3 b) a související rybolovné činnosti podrobila omezením odlovu, omezením vedlejších úlovků a některým zvláštním technickým opatřením. Tato omezení a technická opatření by se měla rovněž uplatňovat.
(36)
K zajištění obživy rybářů Společenství a k zamezení ohrožení zdrojů a veškerých případných potíží v souvislosti se uplynutím použitelnosti nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se na rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (24) , je nezbytné tyto rybolovné oblasti otevřít dne 1. ledna 2006 a pro leden roku 2006 zachovat v platnosti některá pravidla obsažená v uvedeném nařízení. Vzhledem k naléhavosti této záležitosti je nezbytné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů uvedené v části I bodě 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pro určité populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2006 a související podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat.
Stanoví dále určitá omezení intenzity rybolovu a související podmínky na měsíc leden roku 2007 a pro populace některých ryb v antarktických mořích stanoví rybolovná práva a zvláštní podmínky na období stanovená v příloze IE.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na
a)
rybářská plavidla Společenství (dále jen „plavidla Společenství“) a
b)
plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen „plavidla třetích zemí“) ve vodách Společenství (dále jen „vody ES“).
2. Odchylně od odstavce 1 se toto nařízení nevztahuje na rybářské činnosti, které jsou vedeny výhradně pro účely vědeckého výzkumu a které jsou prováděny s povolením a pod dohledem dotyčného členského státu, po předchozím oznámení Komisi a členskému státu, v jehož vodách je tento výzkum prováděn.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se kromě definicí uvedených v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 použijí tyto definice:
a)
„celkovými přípustnými odlovy“ se rozumí množství ryb, které může být každý rok uloveno z každé populace;
b)
„kvótou“ se rozumí stanovený podíl TAC přidělený Společenství, členským státům nebo třetím zemím;
c)
„mezinárodními vodami“ se rozumějí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
d)
„oblastí upravenou předpisy NAFO“ se rozumí část oblasti podle úmluvy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), která nepodléhá svrchovanosti ani jurisdikci pobřežních států;
e)
„Skagerrakem“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
f)
„Kattegatem“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu linií vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved ke Kullen;
g)
„Cádizským zálivem“ se rozumí oblast subdivize ICES IXa východně od 7o23'48" z.d.
Článek 4
Oblasti rybolovu
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou oblasti vymezené v nařízení (EHS) č. 3880/91. Pokud jsou k oblasti doplněny „vody ES“, znamená to, že se v rámci oblasti odkazuje pouze na vody ES této oblasti;
b)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou oblasti vymezené v nařízení Rady (ES) č. 2597/95 ze dne 23. října 1995 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severního Atlantiku (25);
c)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou oblasti vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (26);
d)
oblasti CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) jsou oblasti vymezené v nařízení (ES) č. 601/2004
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ
Článek 5
Omezení odlovu a rozdělování
1. Omezení odlovu pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách, rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy a dodatečné podmínky podle článku 2 nařízení (ES) č. 847/96 jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 10, 17 a 18.
3. Komise neprodleně zastaví rybolovné činnosti týkající se sardele obecné v podoblasti ICES VIII, pokud výbor vydá stanovisko, že biomasa reprodukující se populace představuje v roce 2006 v době tření méně než 28 tisíc tun.
4. Komise stanoví konečná omezení odlovu pro smáčkovité v divizích ICES IIa (vody ES) a IIIa a podoblasti ICES IV (vody ES) v souladu s pravidly stanovenými v bodě 6 přílohy IID.
5. Jakmile bude stanoven TAC pro huňáčka severního, stanoví Komise omezení odlovu pro tento druh v oblastech ICES V a XIV (vody Grónska) pro Společenství ve výši 7,7 % TAC stanoveného pro huňáčka severního.
6. Omezení odlovu populací ďasovitých v oblastech ICES IIa (vody ES), IV (vody ES), Vb (vody ES), VI, XII a XIV může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 poté, co výbor provede analýzu údajů týkajících se zjištěného odlovu na jednotku intenzity a shromážděných během prvního čtvrtletí roku 2006.
7. Omezení odlovu pro populaci tresky norské v oblastech ICES IIa (vody ES), IIIa a IV (vody ES) a populaci šprotu obecného v oblastech ICES IIa (vody ES) a IV (vody ES) může Komise přezkoumat postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 na základě vědeckých poznatků získaných během prvního čtvrtletí roku 2006.
Článek 6
Zvláštní ustanovení o rozdělování
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v příloze I nejsou dotčeny
a)
výměny prováděné podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení prováděná podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty prováděné podle článku 5 nařízení (ES) č. 847/96.
2. Pro účely nepřidělených kvót, které mají být převedeny do roku 2007, lze použít čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 odchylně od uvedeného nařízení na všechny populace, na které se vztahuje analytické TAC.
Článek 7
Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací
1. Od 1. února 2006 do 31. ledna 2007 se omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené
-
v příloze IIA uplatňují na řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, podoblasti ICES IV a divizích ICES IIa (vody ES), IIIa, VIa, VIIa a VIId,
-
v příloze IIB uplatňují na řízení populací štikozubce v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu,
-
v příloze IIC uplatňují na řízení populací jazyka obecného v divizi ICES VIIe,
-
v příloze IID uplatňují na řízení populací smáčkovitých ve Skagerraku, podoblasti ICES IV a divizi ICES IIa (vody ES).
2. Na období od 1. ledna 2006 do 31. ledna 2006 se pro populace uvedené v odstavci 1 nadále uplatňují omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v přílohách IVa, IVb, IVc a V nařízení (ES) č. 27/2005.
3. Plavidla používající lovná zařízení uvedená v bodě 4 přílohy IIA a v bodě 3 příloh IIB a IIC a lovící v oblastech vymezených v bodě 2 přílohy IIA a v bodě 1 příloh IIB a IIC musí mít zvláštní povolení k rybolovu vydané podle článku 7 nařízení (ES) č. 1627/94, jak je stanoveno v uvedených přílohách.
4. Komise stanoví konečnou intenzitu rybolovu pro rok 2006 pro loviště populací smáčkovitých v divizích ICES IIa (vody ES) a IIIa a podoblasti ICES IV na základě pravidel stanovených v bodě 6 přílohy IID.
5. Členské státy zajistí, aby intenzita rybolovu plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2006 80 % průměrné roční intenzity rybolovu plavidel daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v příloze I a v bodě 15 přílohy III nařízení (ES) č. 2347/2002. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud
a)
odlovy byly provedeny plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část podílu Společenství, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy a není vyčerpána.
2. I když členskému státu nebyly stanoveny žádné kvóty nebo jeho kvóty byly vyčerpány, mohou být odchylně od odstavce 1 uchovávány na palubě nebo vyloženy tyto ryby:
a)
jiné druhy než populace sledě obecného a makrely obecné, pokud
i)
byly uloveny společně s ostatními druhy do sítí s oky, jejichž velikost v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 850/98 nepřesahuje 32 mm,
ii)
odlovy se netřídí ani na palubě ani při vykládce;
nebo
b)
populace makrely obecné, pokud
i)
byly uloveny společně s populací kranase nebo sardinky obecné,
ii)
nepřesahují 10 % celkové hmotnosti populací makrely obecné, kranase a sardinky obecné, které jsou na palubě, a
iii)
odlovy se netřídí ani na palubě, ani při vykládce.
3. Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1434/98 se nevztahuje na populace sledě obecného ulovené v podoblasti ICES IV a divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId.
4. Všechna vyložená množství se odpočítají od kvóty nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství, s výjimkou odlovů provedených v souladu s odstavcem 2.
5. Dojde-li k vyčerpání omezení odlovu členských států pro sledě obecného v podoblastech ICES II (vody ES) a IV a subdivizích ICES IIIa a VIId, je plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu, registrovaným ve Společenství a provozujícím rybolov v rybolovných oblastech, na něž se vztahují daná omezení, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecné.
6. Procentní podíl vedlejších úlovků a zacházení s nimi se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98.
Článek 9
Netříděné vykládky v podoblasti ICES IV a divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId
1. Členské státy zajistí, aby byly zavedeny přiměřené programy odběru vzorků, které umožní účinné sledování netříděných vykládek podle druhů ulovených v podoblasti ICES IV a v divizích ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId.
2. Netříděné odlovy z podoblasti ICES IV a z divizí ICES IIa (vody ES), IIIa a VIId se vykládají pouze v přístavech a místech pro vykládku, kde byl zaveden program odběru vzorků uvedený v odstavci 1.
Článek 10
Omezení vstupu
Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerakku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou však oprávněna lovit až do 4 námořních mil od základních linií Norska.
Článek 11
Přechodná technická a kontrolní opatření
Přechodná technická a kontrolní opatření pro plavidla Společenství jsou stanovena v příloze III.
KAPITOLA III
OMEZENÍ ODLOVŮ A SOUVISEJÍCÍ PODMÍNKY PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ
Článek 12
Přechodná technická a kontrolní opatření
Přechodná technická a kontrolní opatření pro rybářská plavidla třetích zemí jsou stanovena v příloze III.
Článek 13
Povolení
Plavidla, která plují pod vlajkou Barbadosu, Guyany, Japonska, Jižní Koreje, Norska, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna provádět ve vodách Společenství odlovy v rámci omezení odlovu stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 14, 15, 16 a 19 až 25.
Článek 14
Zeměpisná omezení
1. Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v podoblasti ICES IV, v Kattegatu a Atlantském oceánu severně od 43o00's.š., s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002.
2. Plavidla plující pod vlajkou Norska ve Skagerraku jsou oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska.
3. Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, které leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií francouzského departementu Guayana.
Článek 15
Průjezd vodami Společenství
Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou ve vodách Společenství v režimu tranzitu, musí složit sítě tak, aby nemohly být v souladu s těmito podmínkami snadno použity:
a)
sítě, závaží a podobné zařízení musí být odpojeny od vlečných desek a vlečných a tralových lan a lanek,
b)
sítě umístěné na palubě nebo nad palubou musí být bezpečně připevněny k některé části lodní nástavby.
Článek 16
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby populací, pro něž byla stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlovy provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
KAPITOLA IV
REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ
Článek 17
Licence a související podmínky
1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, smějí plavidla Společenství provozovat rybolov ve vodách třetí země pouze na základě licence vydané orgány této třetí země.
2. Odstavec 1 se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahuje na
a)
plavidla Společenství o hrubé prostornosti nejvýše 200 t, nebo
b)
plavidla Společenství, která pro účely lidské spotřeby loví jiné druhy než makrelu obecnou, nebo
c)
plavidla Společenství plující pod vlajkou Švédska, v souladu se zavedenými zvyklostmi.
3. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy IV. V žádostech o licence musí být uvedeny typy rybolovu a jména a charakteristické znaky plavidel, pro něž mají být licence vydány, a Komisi je zašlou orgány členských států. Komise postoupí tyto žádosti orgánům dotyčné třetí země.
4. Pokud členský stát převede kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v části I přílohy IV, je součástí převodu také převod odpovídajících licencí a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet licencí pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v části I přílohy IV, však nesmí být překročen.
5. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov.
Článek 18
Faerské ostrovy
Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, smějí provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí faerským orgánům.
KAPITOLA V
REŽIM LICENCÍ PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ
Článek 19
Povinnost mít licenci a zvláštní povolení k rybolovu
1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (EHS) č. 2847/93, jsou plavidla o hrubé prostornosti do 200 t plující pod vlajkou Norska osvobozena od povinnosti mít licenci a povolení k rybolovu.
2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu musí být uchovávány na palubě. Plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku jsou od této povinnosti osvobozena.
3. Plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit k 31. prosinci 2005, smejí v rybolovu pokračovat od 1. ledna 2006, dokud není seznam plavidel oprávněných k rybolovu předložen Komisi a jí schválen.
Článek 20
Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu
Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu, kterou orgán třetí země předkládá Komisi, musí obsahovat tyto údaje:
a)
jméno plavidla,
b)
registrační číslo,
c)
vnější identifikační písmena a čísla,
d)
rejstříkový přístav,
e)
jméno a adresu vlastníka nebo nájemce,
f)
hrubou prostornost a celkovou délku plavidla,
g)
výkon motoru,
h)
volací značku a radiovou frekvenci,
i)
plánovanou metodu rybolovu,
j)
plánovanou rybolovnou oblast,
k)
cílové druhy,
l)
období, pro které se o licenci žádá.
Článek 21
Počet licencí
Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy IV.
Článek 22
Zrušení a odebrání
1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Taková zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím dni, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem vydání.
2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo z části odeberou přede dnem konce jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb stanovenou v příloze I.
3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 23
Nedodržení platných předpisů
1. Po dobu nejvýše dvanácti měsíců nejsou pro rybářské plavidlo třetí země, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu.
2. Komise předloží orgánům dotyčné třetí země jména a charakteristické znaky rybářských plavidel této třetí země, která nejsou v důsledku porušení platných předpisů během následujícího měsíce nebo měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství.
Článek 24
Povinnosti držitele licence
1. Rybářská plavidla třetích zemí musí dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a veškeré další předpisy upravující rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které provozují rybolov, a zejména nařízení (EHS) č. 1381/87, (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 88/98 (27) , (ES) č. 850/98 a (ES) č. 1434/98.
2. Rybářská plavidla třetích zemí uvedená v odstavci 1 vedou lodní deník, do kterého zapisují údaje stanovené v části I přílohy V.
3. Rybářská plavidla třetích zemí, s výjimkou plavidel plujících pod vlajkou Norska a provozujících rybolov v divizi ICES IIIa, předávají Komisi údaje stanovené v příloze VI v souladu s pravidly stanovenými v uvedené příloze.
Článek 25
Zvláštní ustanovení o francouzském departementu Guayana
1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayana se musí vlastník dotyčného rybářského plavidla třetí země zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel.
2. Velitel každého rybářského plavidla třetí země, které má licenci k rybolovu kostnatých ryb nebo tuňáka obecného ve vodách francouzského departementu Guayana, musí při vykládce úlovků po každém výjezdu vydat francouzským orgánům prohlášení, v němž uvede množství krevet, které bylo uloveno a uchováváno na palubě od posledního prohlášení. Toto prohlášení se vypracuje na formuláři, jehož vzor je uveden v části III přílohy IV. Za přesnost prohlášení odpovídá velitel plavidla. Francouzské orgány přijmou veškerá vhodná opatření k ověření správnosti prohlášení, přičemž se opírají zejména o údaje uvedené v lodním deníku podle čl. 24 odst. 2. Po ověření podepíše prohlášení příslušný úředník. Před koncem každého měsíce zašlou francouzské orgány Komisi všechna prohlášení týkající se předcházejícího měsíce.
3. Rybářská plavidla třetích zemí, která provozují rybolov ve vodách francouzského departementu Guayana, vedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v části II přílohy V. Kopie tohoto deníku se prostřednictvím francouzských orgánů zašle do 30 dnů od posledního dne rybářského výjezdu Komisi.
4. Pokud během období jednoho měsíce neobdrží Komise žádné sdělení o rybářském plavidle třetí země, které má licenci k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayany, licence se tomuto plavidlu odebere.
KAPITOLA VI
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI UPRAVENÉ PŘEDPISY NAFO
ODDÍL 1
Účast Společenství
Článek 26
Seznam plavidel
1. Výhradně plavidla Společenství o hrubé prostornosti vyšší než 50 t, jimž členský stát vlajky vydal zvláštní povolení k rybolovu a jež jsou vedena v rejstříku plavidel NAFO, jsou za podmínek stanovených v povolení oprávněna lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat rybolovné zdroje v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Každý členský stát nejméně patnáct dnů předtím, než nové plavidlo vstoupí do oblasti upravené předpisy NAFO, zašle Komisi v podobě snímatelné počítačem všechny změny seznamu plavidel plujících pod jeho vlajkou a registrovaných ve Společenství, která jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy NAFO. Komise bezodkladně předá tyto údaje sekretariátu NAFO.
3. Údaje uvedené v odstavci 2 musí zahrnovat
a)
vnitřní číslo plavidla vymezené v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářských plavidel Společenství (28),
b)
mezinárodní radiovou volací značku,
c)
jméno případného nájemce plavidla,
d)
typ plavidla.
4. U plavidel, která plují dočasně pod vlajkou členského státu („bareboat charter“), musí zaslané údaje zahrnovat
a)
datum, od nějž je plavidlo oprávněno plout pod vlajkou členského státu;
b)
datum, od nějž členský stát oprávnil plavidlo k rybolovu v oblasti upravené předpisy NAFO;
c)
název státu, v němž je plavidlo registrováno nebo bylo registrováno dříve, a datum, ke kterému přestalo plout pod vlajkou daného státu;
d)
název plavidla;
e)
úřední registrační číslo plavidla přidělené příslušnými vnitrostátními orgány;
f)
domovský přístav plavidla po jeho převodu;
g)
jméno vlastníka nebo nájemce plavidla;
h)
prohlášení, že velitel plavidla obdržel kopii předpisů platných v oblasti upravené předpisy NAFO;
i)
hlavní živočišné druhy, které může plavidlo v oblasti upravené předpisy NAFO lovit;
j)
podoblasti, ve kterých bude plavidlo rybolov pravděpodobně provozovat.
ODDÍL 2
Technická opatření
Článek 27
Velikosti ok
1. Používání vlečných sítí, které mají v kterékoli části oka menší než 130 mm, je při cíleném rybolovu hlubinných druhů uvedených v příloze VII zakázáno. Tuto velikost lze snížit na nejméně 60 mm při cíleném lovu kalmara tryskového (Illex illecebrosus). Při cíleném rybolovu rejnokovitých (Rajidae) se tato velikost ok zvětšuje nejméně na 280 mm v kapse vlečné sítě a na 220 mm ve všech ostatních částech vlečné sítě.
2. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat sítě o minimální velikosti ok 40 mm.
Článek 28
Přídavná zařízení k sítím
1. Používání zařízení nebo prostředků jiných než popsaných v tomto článku, které způsobují ucpávání ok kterékoli části sítě nebo zmenšují jejich rozměry, je zakázáno.
2. Na spodní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebování.
3. Na vrchní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna zařízení za předpokladu, že nezpůsobují ucpávání ok kapsy. Používání přídavných vrchních a postraních dílů zabraňujících prodření sítě je omezeno na díly uvedené v příloze VIII.
4. Plavidla, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), musí používat třídící rošty nebo mřížky s maximální roztečí 22 mm. Plavidla, která loví krevetku severní v divizi 3L, musí být rovněž vybavena kloubovými řetězy o minimální délce 72 cm v délce popsané v příloze IX.
Článek 29
Vedlejší úlovky
1. Rybářská plavidla nesmějí provozovat cílený rybolov druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků. Cílený rybolov těchto druhů se provozuje, tvoří-li tyto druhy největší procentní podíl hmotnosti odlovu při každém vytažení sítě.
2. Vedlejší úlovky druhů, pro které Společenství neurčilo žádné kvóty pro části oblasti, upravené předpisy NAFO a které byly v této oblasti odloveny při cíleném rybolovu jakéhokoli druhu, nesmějí u žádného druhu přesáhnout 2 500 kg nebo 10 % hmotnosti celkového odlovu uchovávaného na palubě, podle toho, co je větší. V části oblasti upravené předpisy NAFO, ve které je cílený rybolov určitých druhů zakázán nebo ve kterých byla kvóta pro „ostatní“ plně využita, však nesmějí vedlejší úlovky jednotlivých druhů uvedených v příloze ID přesáhnout 1 250 kg nebo 5 % hmotnosti celkového odlovu.
3. Překročí-li celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli vytažení sítě tu z mezí stanovených v odstavci 2, která je použitelná, přemístí se plavidlo do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě. Překročí-li celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoli následujícím vytažení sítě uvedené meze, přemístí se plavidlo opět ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě a mimo danou oblast zůstane nejméně 48 hodin.
4. Překročí-li u plavidel, která loví krevetku severní (Pandalus borealis), celkové množství vedlejších úlovků všech druhů při kterémkoli vytažení sítě 5 % hmotnosti v divizi 3M a 2,5 % v divizi 3L, přemístí se plavidla ihned do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě.
5. Úlovky krevetky severní se nepoužijí při výpočtu úrovně vedlejších úlovků hlubinných druhů ryb.
Článek 30
Minimální velikost ryb
1. Ryby z oblasti upravené předpisy NAFO, které nedosahují předepsané velikosti stanovené v příloze X, se nesmějí zpracovávat, uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo, vykládat, převážet, skladovat, prodávat, vystavovat ani nabízet k prodeji, nýbrž musí být okamžitě vráceny zpět do moře.
2. Překročí-li množství ulovených ryb, které nedosahují předepsané velikosti uvedené v příloze X, v určitých rybolovných vodách 10 % celkového množství, přemístí se plavidlo do vzdálenosti nejméně pěti námořních mil od místa posledního vytažení sítě, než může pokračovat v rybolovu. Veškeré zpracované ryby, pro něž je stanovena minimální velikost a které nedosahují minimální délky stanovené v příloze X, se považují za produkty pocházející z podměrečných ryb.
ODDÍL 3
Kontrolní opatření
Článek 31
Označování produktů a oddělené skladování
1. Veškeré zpracované ryby ulovené v oblasti upravené předpisy NAFO se označí tak, aby byl identifikovatelný každý druh a kategorie produktu podle článku 1 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (29). Dále se označí jako odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Veškeré krevety ulovené v divizi 3L a veškerý platýs černý ulovený v podoblasti 2 a v divizích 3K, 3L, 3M, 3N a 3O se označí jako odlovené v těchto oblastech.
3. S ohledem na oprávněnou bezpečnost a navigační odpovědnost velitele plavidla platí:
-
úlovky stejného druhu musí být skladovány odděleně od úlovků jiného druhu. Veškeré úlovky odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO musí být skladovány odděleně od úlovků ulovených mimo ni;
-
úlovky smějí být skladovány ve více částech skladovacího prostoru plavidla, ale každá část prostoru, kde se skladuje jeden druh, musí být zřetelně oddělena plastem, překližkou, sítí apod. od místa, kde se skladuje jiný druh.
Článek 32
Lodní deník produkce a rozpis uskladnění
1. Kromě dodržování článků 6, 8, 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93 zapisují velitelé plavidel do lodního deníku údaje uvedené v příloze XI tohoto nařízení.
2. Do patnáctého dne každého měsíce oznámjí každý členský stát Komisi v podobě snímatelné počítačem množství populací uvedených v příloze XII, která byla vyložena v průběhu předcházejícího měsíce, a sdělí veškeré údaje, které obdržel na základě článků 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93.
3. Velitel plavidla Společenství vede v souvislosti s odlovy druhů uvedených v příloze IC
a)
lodní deník produkce, ve kterém je uveden souhrnný odlov podle jednotlivých druhů ryb na palubě vyjádřený jako hmotnost produktu v kilogramech;
b)
rozpis uskladnění, ze kterého je patrné, kde jsou jednotlivé druhy ryb v nákladním prostoru umístěny.
4. Lodní deník produkce a rozpis uskladnění uvedené v odstavci 3 jsou aktualizovány denně za předešlý den počítaný od 00.00 hodin (UTC) do 24.00 hodin (UTC) a jsou uchovávány na palubě, dokud plavidlo není zcela vyloženo.
5. Velitelé plavidel musí poskytnout potřebnou pomoc, aby množství uvedená v lodním deníku a objemy zpracované produkce uložené na palubě mohly být ověřeny.
6. Členské státy každé dva roky osvědčují správnost rozpisů kapacity všech plavidel Společenství, která mají podle čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení povolení k rybolovu. Velitel plavidla zajistí, aby bylo jedno vyhotovení tohoto osvědčení k dispozici na palubě a mohlo být na žádost předložena inspektorovi.
Článek 33
Vezení sítí
1. Při cíleném rybolovu jednoho nebo více druhů uvedených v příloze VII nesmějí plavidla vézt sítě o velikosti ok menší, než kterou stanoví článek 27.
2. Avšak plavidla, která během téže výpravy loví v jiných oblastech než v oblasti upravené předpisy NAFO, smějí mít na palubě sítě s menšími oky, než vyplývá z článku 27, za předpokladu, že jsou tyto sítě pevně převázány a uloženy a nejsou k dispozici pro okamžité použití. Tyto sítě
a)
nesmějí být připevněny třmeny k okrajům paluby ani ke svým vytahovacím nebo vlečným kabelům a lanům, a
b)
pokud jsou převáženy na palubě či nad ní, musí být pevně přivázány k některé části lodní nástavby.
Článek 34
Překládka
1. Plavidla Společenství nesmějí provádět překládky v oblasti upravené předpisy NAFO, pokud od svých příslušných orgánů neobdrží k těmto činnostem předem oprávnění.
2. Plavidla Společenství nesmějí provádět překládky ryb pocházejících z plavidla země, která není smluvní stranou, nebo na toto plavidlo, pokud toto plavidlo bylo spatřeno nebo bylo jinak identifikováno, že provádí rybolovné činnosti v oblasti upravené předpisy NAFO.
3. Plavidla Společenství ohlásí svým příslušným orgánům každou překládku provedenou v oblasti upravené předpisy NAFO. Předávající plavidla podá toto hlášení nejméně 24 hodiny předem a přijímající plavidla nejpozději hodinu po provedení překládky.
4. Oznámení uvedené v odstavci 3 bude obsahovat uvedení času, zeměpisné polohy, celkovou hmotnost v kilogramech pro jednotlivé druhy, které mají být vyloženy nebo naloženy, a volací značku plavidel, které se na překládce podílely.
5. Přijímající plavidlo oznámí vedle celkového odloveného množství na palubě a celkové hmotnosti ryb, které mají být vyloženy, rovněž jméno přístavu a očekávanou dobu vykládky, a to minimálně 24 hodin před uskutečněním jakékoli vykládky.
6. Členské státy ihned předají hlášení uvedená v odstavci 3 a 5 Komisi, která je bezodkladně postoupí sekretariátu NAFO.
Článek 35
Nájem plavidel Společenství
1. Členské státy mohou schválit, že se na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou, která jsou oprávněna k rybolovu v oblasti upravené předpisy NAFO, uplatní nájemní dohody za účelem částečného nebo úplného využití kvóty nebo dnů rybolovu, které byly přiděleny jiné smluvní straně NAFO. Jsou však zakázána nájemní dohody týkající se plavidel, které byly NAFO nebo jinou regionální organizací pro rybolov označeny jako plavidla podílející se na nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti (plavidla NNN).
2. Dnem sjednání nájemní dohody zašle členský stát vlajky Komisi tyto informace a Komise je předá výkonnému sekretariátu NAFO:
a)
svůj souhlas s nájmem,
b)
druhy ryb, jichž se nájem týká, a rybolovná práva přidělená nájemní smlouvou,
c)
doba trvání nájmu,
d)
jméno nájemce,
e)
smluvní strana, která plavidlo pronajala,
f)
opatření, které členský stát přijal, aby zajistil, že pronajaté plavidlo plující pod jeho vlajkou dodržuje po dobu trvání nájmu ochranná a donucovací opatření NAFO.
3. Po skončení nájemní dohody členský stát vlajky uvědomí Komisi, která tuto informaci bezodkladně postoupí výkonnému sekretariátu NAFO.
4. Členský stát vlajky zajistí, aby
a)
plavidlo nezískalo oprávnění k rybolovu v průběhu doby nájmu, které by směřovalo proti rybolovným právům přiděleným členskému státu vlajky,
b)
plavidlo nezískalo v průběhu stejné doby oprávnění k rybolovu v rámci více než jedné nájemní dohody,
c)
plavidlo dodržovalo po dobu trvání nájmu ochranná a donucovací opatření NAFO,
d)
všechny úlovky a vedlejší úlovky v rámci oznámené nájemní dohody byly zaznamenány v lodním deníku pronajatého plavidla odděleně od ostatních údajů o úlovcích.
5. Členské státy oznámí Komisi všechny úlovky a vedlejší úlovky uvedené v odst. 4 písm. d) odděleně od ostatních vnitrostátních údajů o úlovcích. Komise bezodkladně postoupí tyto údaje výkonnému sekretariátu NAFO.
Článek 36
Sledování intenzity rybolovu
1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že je intenzita rybolovu jeho plavidel úměrná rybolovným právům, která má daný členský stát v oblasti upravené předpisy NAFO.
2. Členské státy sdělí Komisi plán rybolovu pro plavidla, která loví určité druhy v oblasti upravené předpisy NAFO, do 31. ledna 2006 anebo nejméně 30 dnů před začátkem této činnosti. Plán rybolovu mimo jiné určuje plavidlo nebo plavidla, která v této oblasti loví, a zamýšlený počet dní strávených v oblasti upravené předpisy NAFO.
3. Členské státy orientačně uvědomí Komisi o zamýšlených činnostech svých plavidel v jiných oblastech.
4. Plán rybolovu pokryje celkovou intenzitu rybolovu, která se vynaloží v oblasti upravené předpisy NAFO s ohledem na rybolovná práva, která má členský stát, jenž prohlášení činí.
5. Do 31. prosince 2006 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění svých plánů rybolovu. Tyto zprávy uvedou počet plavidel, která v oblasti upravené předpisy NAFO skutečně loví, úlovky každého plavidla a celkový počet dnů, kdy rybolov v této oblasti provozovalo. Činnosti plavidel lovících krevety v divizích 3M a 3L se oznamují pro každou divizi odděleně.
ODDÍL 4
Zvláštní požadavky na shromažďování údajů
Článek 37
Shromažďování údajů
1. Je-li to možné, zavedou členské státy zvláštní požadavky týkající se shromažďování údajů o rybolovu prováděném jejich plavidly v těchto oblastech:
Oblast
Souřadnice 1
Souřadnice 2
Souřadnice 3
Souřadnice 4
Orphan Knoll
50.00.30
47.00.30
51.00.30
45.00.30
51.00.30
47.00.30
50.00.30
45.00.30
Cornerské
podmořské hory
35.00.00
48.00.00
36.00.00
48.00.00
36.00.00
52.00.00
35.00.00
52.00.00
Newfoundlandské
podmořské hory
43.29.00
43.20.00
44.00.00
43.20.00
44.00.00
46.40.00
43.29.00
46.40.00
Novoanglické
podmořské hory
35.00.00
57.00.00
39.00.00
57.00.00
39.00.00
64.00.00
35.00.00
64.00.00
2. Údaje, které mají být podle odstavce 1 shromážděny, se shromažďují podle jednotlivých skupin a v nejvyšším možném rozsahu obsahují
(a)
skladbu druhů vyjádřenou v číslech a váhu,
(b)
délku frekvence,
(c)
ušní kaménky,
(d)
rybolovnou oblast, zeměpisné šířky a délky,
(e)
rybolovné zařízení,
(f)
hloubku, ve které se prováděl rybolov,
(g)
část dne,
(h)
dobu trvání rybolovu,
(i)
otevření tažného zařízení (pro mobilní zařízení),
(j)
ostatní biologické vzorky, jako například týkající se zralosti, kde je to možné.
3. Údaje shromážděné podle odstavce 1 budou ohlášeny příslušným orgánům členských států, které je po konci každého rybářského výjezdu co nejdříve postoupí sekretariátu NAFO.
ODDÍL 5
Zvláštní ustanovení o krevetce severní
Článek 38
Lov krevetky severní
Každý členský stát Komisi denně oznamuje množství krevetky severní (Pandalus borealis) ulovená v divizi 3L oblasti upravené předpisy NAFO plavidly, která plují pod jeho vlajkou a jsou registrována ve Společenství. Veškeré rybolovné činnosti musí probíhat v hloubce větší než 200 m a v přídělu členského státu je smí v daném okamžiku provozovat pouze jediné plavidlo.
ODDÍL 6
Zvláštní ustanovení o okounících
Článek 39
Lov okouníka
1. Každé druhé pondělí ohlásí velitel plavidla Společenství, které loví okouníka v podoblasti 2 a v divizích 1F, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO, příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje nebo v němž je registrováno, množství okouníka ulovená v těchto oblastech a divizích během období dvou týdnů, které končí předcházející neděli o půlnoci.
Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, podává se hlášení každé pondělí.
2. Členské státy uvědomí Komisi každé druhé úterý do poledne o množství okouníka, která během období dvou týdnů končícího přecházející neděli o půlnoci ulovila v podoblasti 2 a v divizích 1F, 3K a 3M oblasti upravené předpisy NAFO plavidla, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována na jejich území.
Jakmile souhrnné úlovky překročí 50 % TAC, zasílají se zprávy týdně.
KAPITOLA VII
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PLAVIDLA SPOLEČENSTVÍ, KTERÁ LOVÍ V OBLASTI CCAMLR
ODDÍL 1
Omezení a požadavky týkající se informací o plavidlech
Článek 40
Zákazy a omezení odlovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze XIII je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů pro úlovky a vedlejší úlovky uvedená v příloze XIV na podoblasti v ní uvedené.
Článek 41
Požadavky týkající se sdělování informací o plavidlech, která jsou oprávněna lovit v oblasti CCAMLR
1. Kromě požadavků týkajících se informací, které se vztahují na oprávněná plavidla a které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 601/2004, sdělují členské státy od 1. srpna 2006 Komisi také tyto údaje týkající se takových plavidel:
a)
IMO číslo plavidla (pokud je vydáno);
b)
případná předchozí vlajka;
c)
mezinárodní radiová volací značka;
d)
jméno a adresu vlastníka (vlastníků) plavidla a všech skutečných vlastníků, pokud jsou známi;
e)
typ plavidla;
f)
kdy a kde bylo postaveno;
g)
délka;
h)
barevná fotografie plavidla, která se musí sestávat z
i)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující pravý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky,
ii)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující levý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky,
iii)
jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 × 7 cm zachycující záď plavidla zobrazenou přímo zezadu;
i)
opatření přijatá za účelem znemožnění nedovolené manipulace se sledovacím satelitním zařízením na palubě.
2. Od 1. srpna 2006 sdělují členské státy Komisi také tyto informace o plavidlech oprávněných lovit v oblasti CCAMLR v rozsahu, v jakém je lze zjistit:
a)
jméno a adresu provozovatele plavidla, pokud se liší od jeho vlastníka (vlastníků),
b)
jméno a státní příslušnost velitele plavidla a případně též velitele rybolovu,
c)
typ metody nebo metod rybolovu,
d)
největší šířka plavidla (v m),
e)
hrubá registrovaná prostornost,
f)
typy a čísla komunikačních zařízení plavidla (čísla INMARSAT A, B a C),
g)
počet členů posádky,
h)
výkon hlavního motoru či hlavních motorů (v kW),
i)
nosnost (v tunách), počet nádob na ryby a jejich kapacita (v m3);
j)
veškeré další informace (např. klasifikaci mražení), které považují za důležité.
ODDÍL 2
Průzkumný rybolov
Článek 42
Účast na průzkumném rybolovu
1. Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Španělska a jsou registrována ve Španělsku a která byla v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3 a) mimo oblasti státní jurisdikce a v divizi 58.4.3 b) mimo oblasti státní jurisdikce.
2. V divizích 58.4.3a) a 58.4.3b) smí v daný okamžik vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo.
3. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1 a 58.4.2 jsou v příloze XIV stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU). Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce bude zastaven, pokud ohlášené úlovky dosáhnou stanovených mezí odlovu, přičemž daná jednotka zůstane pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
4. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. Avšak v divizích 58.4.1 a 58.4.2 je zakázán rybolov v hloubkách nižších než 550 m.
Článek 43
Systémy hlášení
Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, podléhají těmto systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu:
a)
pětidennímu hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovené v článku 12 nařízení (ES) č. 601/2004, s tou výjimkou, že členské státy podají Komisi hlášení o úlovku a intenzitě rybolovu nejpozději do dvou pracovních dnů po konci každého ohlašovacího období, aby bylo bezodkladně zasláno CCAMLR. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích 58.4.1 a 58.4.2 podávají hlášení malé výzkumné jednotky;
b)
systému měsíčních hlášení podrobných údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 13 nařízení (ES) č. 601/2004;
c)
rovněž je třeba hlásit celkový počet a hmotnost ledovek druhů Dissostichus eleginoides a Dissostichus mawsoni vrácených do moře, včetně těch, jejichž maso mělo rosolovitou konzistenci.
Článek 44
Zvláštní podmínky
1. Průzkumný rybolov uvedený v článku 42 je provozován v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 600/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (30) , pokud jde o opatření, která mají snížit vedlejší úmrtnost mořských ptáků při rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr. Vedle těchto opatření
a)
je při tomto rybolovu zakázáno vyhazovat vnitřnosti;
b)
na plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu v divizích 58.4.1 a 58.4.2 a která dodržují protokoly CCAMLR (A, B nebo C) pro zatížení dlouhých lovných šňůr, se nepoužijí ustanovení o činnosti v noci; avšak plavidla, která uloví celkem tři (3) mořské ptáky, začnou neprodleně používat ustanovení o činnosti v noci podle článku 8 nařízení (ES) č. 601/2004;
c)
plavidla účastnící se průzkumného rybolovu v podoblastceh FAO 88.1 a 88.2 a divizích 58.4.3 a) a 58.4.3 b), které uloví celkem tři (3) mořské ptáky, neprodleně ukončí rybolov a po zbytek sezóny 2005/2006 jim není povoleno lovit mimo běžnou rybářskou sezónu.
2. Na rybářská plavidla podílející se na průzkumném rybolovu v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 se vztahují tyto dodatečné podmínky:
a)
plavidla nesmějí vyhazovat do moře
i)
oleje, paliva nebo olejové zbytky, pokud to nepovoluje příloha I úmluvy MARPOL 73/78 (Mezinárodní úmluva o zabránění znečišťování z lodí),
ii)
odpadky,
iii)
potravinářský odpad, který neprojde sítem o velikosti ok 25 mm,
iv)
drůbež nebo její části (včetně skořápek),
v)
kaly v okolí 12 námořních mil od pobřeží nebo pobřežních ledů nebo kaly, pohybuje-li se plavidlo rychlostí nižší než 4 uzle, nebo
vi)
popel ze spalování;
b)
je zakázáno vozit do podoblastí FAO 88.1 a 88.2 živou drůbež nebo jiné živé ptáky a veškerá vykuchaná drůbež, která nebyla spotřebována, musí být z těchto oblastí odvezena;
c)
je zakázáno lovit ledovky rodu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 v pásmu 10 námořních mil od pobřeží Ballenyho ostrovů.
Článek 45
Definice položení sítě
1. Pro účely tohoto oddílu se „položením sítě“ rozumí použití jedné nebo více dlouhých lovných šňůr v témže místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě při lovu dlouhými lovnými šňůrami se pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu určuje podle středového bodu použité šňůry nebo šňůr.
2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné,
a)
nesmí být rozestup mezi jednotlivými průzkumnými položeními sítě nižší než 5 námořních mil, přičemž se tato vzdálenost měří od zeměpisného středového bodu každého průzkumného položení sítě;
b)
při každém položení dlouhých lovných šňůr se použije alespoň 3 500 háčků, avšak ne více než 10 000 háčků. Při každém položení lze v tomtéž místě použít více samostatných lovných šňůr;
c)
při každém položení dlouhých lovných šňůr musí být délka ponoření delší než šest hodin, měřeno od ukončení postupu kladení do zahájení postupu vytahování.
Článek 46
Výzkumné plány
Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádějí výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Výzkumné plány jsou prováděny tímto způsobem:
a)
při prvním vplutí do malé výzkumné jednotky se prvních deset ponoření, označovaných jako „první série“, považuje za průzkumná ponoření a musí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 45 odst. 2;
b)
deset následujících ponoření nebo 10 t úlovků, podle toho, která spouštěcí úroveň je dosažena jako první, se označuje jako „druhá série“. Položení sítí ve druhé sérii, pokud tak rozhodne velitel plavidla, musí být součástí běžného průzkumného rybolovu. Splňují-li však tato položení sítí požadavky stanovené v čl. 45 odst. 2, mohou být rovněž považována za průzkumná ponoření;
c)
pokud chce velitel plavidla po dokončení první a druhé série položení sítí pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce, musí plavidlo uskutečnit „třetí sérii“ výzkumu, při níž dosáhne celkového počtu dvacet průzkumných položení ve všech třech sériích. Třetí série kladení sítí musí být dokončena během téhož pobytu plavidla v malé výzkumné jednotce jako při první a druhé sérii;
d)
po dokončení dvaceti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce;
e)
v malých výzkumných jednotkách A, B, C, E a G v podoblastech 88.1 a 88.2, v nichž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15 000 km2, se písmena b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v malé výzkumné jednotce.
Článek 47
Plány shromažďování údajů
1. Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádějí plány shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblastí FAO 88.1 a 88.2 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Tento plán se týká shromažďování těchto údajů:
a)
poloha a hloubka dna na obou koncích každé ponořené lovné šňůry,
b)
doba položení a vytažení a doba ponoření,
c)
počet a druhy ryb ztracených na hladině,
d)
počet ponořených háčků,
e)
typ návnady,
f)
úspěšnost návnady v %,
g)
typ háčků a
h)
mořské a povětrnostní podmínky a fáze měsíce při kladení lovných šňůr.
2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromažďují při každém průzkumném položení; především se zaměří na velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení, je-li jejich počet nejvýše 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely biologického studia. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného výběru podvzorků.
Článek 48
Program označování
Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, provádí tento program označování:
a)
jedinci rodu Dissostichus budou podle protokolu CCAMLR o označování a vypuštěni v poměru jeden jedinec na jednu tunu úlovku v surovém stavu po celou dobu rybolovného období. Plavidla mohou označování ukončit pouze tehdy, označila-li 500 jedinců nebo pokud opouštějí rybolovnou oblast poté, co označila jednoho jedince na každou tunu úlovku v surovém stavu;
b)
program je zaměřen na jedince všech velikostí, je-li to nezbytné pro splnění požadavku označit jednoho jedince na každou tunu úlovku v surovém stavu. Všichni vypuštění jedinci musí mít dvojité označení a musí být vypuštěni v co největší zeměpisné oblasti;
c)
všechna označení musí zřetelně uvádět individuální pořadová čísla a zpáteční adresu, aby mohl být vysledován původ označení při opětovném odlovení označeného jedince;
d)
všichni znovu odlovení označení jedinci (tj. odlovené ryby, které byly již dříve označené) se nebudou již vypouštět zpět, a to ani v případech, kdy byli na svobodě pouze krátce;
e)
všichni opětovně odlovení jedinci jsou biologicky otestováni (délka, hmotnost, pohlaví, stadium pohlavních žláz) a pokud možno je pořízena jejich digitální fotografie, vyjmou se jim ušní kaménky a odstraní označení;
f)
všechny významné údaje na označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců se v podobě snímatelné počítačem ve formátu CCAMLR předají CCAMLR do tří měsíců poté, co plavidlo tyto rybolovné oblasti opustí;
g)
všechny významné údaje z označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců a vzorky z opětovných odlovů jsou také sdělovány elektronicky ve formátu CCAMLR příslušným regionálním orgánům pro evidenci údajů z označení podle pokynů v protokolu CCAMLR o označování.
Článek 49
Vědečtí pozorovatelé
Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 42, musí mít po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s programem komise CCAMLR pro mezinárodní vědecké pozorování.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 50
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle čl. 15 odst. 1 a 18 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 Komisi údaje vztahující se k vykládkám množství ulovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
Článek 51
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2006.
Pokud jsou hodnoty TAC pro oblast CCAMLR stanoveny pro období, které začíná před 1. lednem 2006, použije se článek 40 od počátku jednotlivých období používání daných TAC.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. prosince 2005.
REGOLAMENTO (CE) n. 51/2006 DEL CONSIGLIO
del 22 dicembre 2005
che stabilisce, per il 2006, le possibilità di pesca e le condizioni ad esse associate per alcuni stock o gruppi di stock ittici, applicabili nelle acque comunitarie e, per le navi comunitarie, in altre acque dove sono imposti limiti di cattura
IL CONSIGLIO DELL' UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 2371/2002 del Consiglio, del 20 dicembre 2002, relativo alla conservazione e allo sfruttamento sostenibile delle risorse della pesca nel quadro della politica comune della pesca (1), in particolare l'articolo 20,
visto il regolamento (CE) n. 847/96 del Consiglio, del 6 maggio 1996, che introduce condizioni complementari per la gestione annuale dei TAC e dei contingenti (2), in particolare l'articolo 2,
visto il regolamento (CE) n. 423/2004 del Consiglio, del 26 febbraio 2004, che istituisce misure per la ricostituzione degli stock di merluzzo bianco (3), in particolare gli articoli 6 e 8,
visto il regolamento (CE) n. 811/2004 del Consiglio, del 21 aprile 2004, che istituisce misure per la ricostituzione dello stock di nasello settentrionale (4), in particolare l'articolo 5,
vista la proposta della Commissione,
considerando quanto segue:
(1)
A norma dell'articolo 4 del regolamento (CE) n. 2371/2002, il Consiglio provvede ad adottare le misure necessarie per assicurare l'accesso alle acque e alle risorse e l'esercizio sostenibile delle attività di pesca, tenendo conto dei pareri scientifici disponibili e in particolare della relazione redatta dal comitato scientifico, tecnico ed economico per la pesca (CSTEP).
(2)
A norma dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 2371/2002, spetta al Consiglio fissare il totale ammissibile di catture (TAC) per ogni tipo di pesca o gruppo di tipi di pesca. Le possibilità di pesca dovrebbero essere assegnate agli Stati membri e ai paesi terzi secondo i criteri di cui all'articolo 20 di detto regolamento.
(3)
Ai fini di un'efficace gestione dei TAC e dei contingenti occorre stabilire le condizioni specifiche cui sono soggette le operazioni di pesca.
(4)
È opportuno stabilire i principi e talune procedure di gestione della pesca a livello comunitario, in modo che i singoli Stati membri possano provvedere alla gestione delle navi battenti la loro bandiera.
(5)
L'articolo 3 del regolamento (CE) n. 2371/2002 stabilisce definizioni rilevanti ai fini dell'assegnazione delle possibilità di pesca.
(6)
Ai sensi dell'articolo 2 del regolamento (CE) n. 847/96 occorre individuare gli stock che sono soggetti alle varie misure ivi menzionate.
(7)
Secondo la procedura prevista negli accordi e nei protocolli in materia di pesca, la Comunità ha tenuto consultazioni sui diritti di pesca con la Norvegia (5), le Isole Færøer (6), e la Groenlandia (7) e l'Islanda.
(8)
La Comunità è parte contraente di numerose organizzazioni regionali per la pesca. Tali organizzazioni hanno raccomandato per determinate specie la fissazione di limiti di cattura e altre norme di conservazione. È quindi opportuno che la Comunità dia attuazione a tali raccomandazioni.
(9)
Nella sua riunione annuale, tenuta nel giugno 2005, la Commissione interamericana per il tonno tropicale (IATTC) ha adottato limiti di cattura per il tonno albacora, il tonno obeso e il tonnetto striato e misure tecniche in materia di trattamento delle catture accessorie. Benché la Comunità non faccia parte della IATTC, è necessario dare attuazione a tali misure per garantire una gestione sostenibile delle risorse che rientrano nella giurisdizione del citato organismo.
(10)
Nella sua riunione annuale del 2005 la Commissione internazionale per la conservazione dei tonnidi dell'Atlantico (ICCAT) ha adottato delle tabelle che indicano la sottoutilizzazione e la sovrautilizzazione delle possibilità di pesca delle parti contraenti della ICCAT. In tale contesto la ICCAT ha adottato una decisione in cui ha rilevato che nel 2004 la Comunità ha sottoutilizzato il suo contingente per vari stock.
(11)
Per conformarsi agli adeguamenti dei contingenti comunitari stabiliti dalla ICCAT è necessario che la sottoutilizzazione delle possibilità di pesca sia ripartita sulla base del contributo rispettivo di ciascuno Stato membro alla medesima, senza modificare i criteri di ripartizione fissati nel presente regolamento in merito all'assegnazione annua dei TAC.
(12)
L'utilizzazione delle possibilità di pesca dovrebbe essere conforme alla normativa comunitaria in materia, in particolare al regolamento (CEE) n. 1381/87 della Commissione, del 20 maggio 1987, che stabilisce le modalità di applicazione relative alla marcatura ed alla documentazione delle navi da pesca (8), al regolamento (CEE) n. 2807/83 della Commissione, del 22 settembre 1983, che stabilisce le modalità di registrazione delle informazioni fornite sulle catture dei pesci da parte degli Stati membri (9), al regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio, del 12 ottobre 1993, che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca (10), al regolamento (CE) n. 1954/2003 del Consiglio, del 4 novembre 2003, relativo alla gestione dello sforzo di pesca per talune zone e risorse di pesca comunitarie (11), al regolamento (CE) n. 1626/94 del Consiglio, del 27 giugno 1994, che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca nel Mediterraneo (12), al regolamento (CE) n. 1627/94 del Consiglio, del 27 giugno 1994, che stabilisce le disposizioni generali relative ai permessi di pesca speciali (13), al regolamento (CE) n. 601/2004 del Consiglio, del 22 marzo 2004, che stabilisce talune misure di controllo applicabili alle attività di pesca nella zona della convenzione sulla conservazione delle risorse biologiche dell'Antartico (14), al regolamento (CE) n. 850/98 del Consiglio, del 30 marzo 1998, per la conservazione delle risorse della pesca attraverso misure tecniche per la protezione del novellame (15), al regolamento (CEE) n. 3880/91 del Consiglio, del 17 dicembre 1991, relativo alla trasmissione di statistiche sulle catture nominali da parte degli Stati membri con attività di pesca nell'Atlantico nord-orientale (16), al regolamento (CE) n. 1434/98 del Consiglio, del 29 giugno 1998, che precisa le condizioni alle quali è ammesso lo sbarco di aringhe destinate a fini industriali diversi dal consumo umano (17), al regolamento (CE) n. 423/2004 del Consiglio, del 26 febbraio 2004, che istituisce misure per la ricostituzione degli stock di merluzzo bianco (18), al regolamento (CE) n. 2244/2003 della Commissione, del 18 dicembre 2003, che stabilisce disposizioni dettagliate per quanto concerne i sistemi di controllo dei pescherecci via satellite (19), al regolamento (CEE) n. 2930/86 del Consiglio, del 22 settembre 1986, che definisce le caratteristiche dei pescherecci (20), al regolamento (CE) n. 973/2001 del Consiglio, del 14 maggio 2001, che stabilisce alcune misure tecniche di conservazione per taluni stock di grandi migratori (21), al regolamento (CE) n. 2347/2002 del Consiglio, del 16 dicembre 2002, che stabilisce le disposizioni specifiche di accesso e le relative condizioni per la pesca di stock di acque profonde (22) e al regolamento (CE) n. 2270/2004 del Consiglio, del 22 dicembre 2004, che stabilisce, per il 2005 e il 2006, le possibilità di pesca dei pescherecci comunitari per determinati stock di acque profonde (23).
(13)
Sulla base dei pareri del Consiglio internazionale per l'esplorazione del mare (CIEM), è necessario applicare un sistema temporaneo di gestione dei limiti di cattura delle acciughe nella sottozona VIII.
(14)
Sulla base dei pareri del CIEM è necessario applicare un sistema temporaneo di gestione dello sforzo della pesca dei cicerelli nella sottozona IV e nella divisione IIIa nord del CIEM.
(15)
In considerazione delle conoscenze scientifiche relative allo stato biologico degli stock di melù e a seguito di negoziati fra gli Stati costieri sulla gestione di detti stock, è necessario modificare le zone di gestione tenendo conto delle caratteristiche specifiche del tipo di pesca in questione.
(16)
Come misura transitoria alla luce dei più recenti pareri scientifici del CIEM, occorre ridurre ulteriormente lo sforzo di pesca di talune specie di acque profonde.
(17)
Conformemente al regolamento (CE) n. 423/2004, sono proposte soluzioni alternative per adeguare i limiti di sforzo nella pesca del merluzzo bianco e gestirli coerentemente con i TAC fissati, come sancito dall'articolo 8, paragrafo 3, del citato regolamento.
(18)
I pareri scientifici indicano che gli stock di passera del mare del Nord non sono pescati in maniera sostenibile e che i livelli di rigetti in mare sono molto elevati. Secondo i pareri scientifici e i pareri del Consiglio consultivo regionale per il Mare del Nord, occorre adeguare le opportunità di pesca in termini di sforzo di pesca delle navi che praticano la pesca della passera.
(19)
Per gli stock di sogliola nella Manica occidentale è necessario attuare un regime provvisorio di gestione dello sforzo. Per gli stock di merluzzo bianco nel Kattegat, nel Mare del Nord, nello Skagerrak e nella Manica occidentale, nel Mare d'Irlanda e nelle acque della Scozia occidentale e per gli stock di nasello e di scampo nelle divisioni CIEM VIIIc e IXa il regime di gestione dello sforzo deve essere adattato.
(20)
L'articolo 2 del regolamento (CE) n. 1434/98 non garantisce che le catture di aringhe siano contenute entro i limiti di cattura fissati per tale specie. È pertanto necessario introdurre misure transitorie atte ad assicurare un controllo e un conteggio adeguati delle aringhe presenti nelle catture non sottoposte a cernita.
(21)
Gli attuali metodi di pesca con reti da imbrocco praticati nelle acque profonde ad ovest della Scozia e dell'Irlanda prevedono l'utilizzo di reti di lunghezza eccessiva, che comportano tempi di immersione troppo lunghi e tassi di rigetti elevati. Reti perse o abbandonate che non vengono recuperate possono continuare a catturare pesci per vari anni. Indagini scientifiche hanno dimostrato che questo metodo di pesca costituisce una grave minaccia alle specie di acque profonde. Occorre pertanto prendere provvedimenti transitori che vietino questo tipo di pesca fino a quando siano adottate misure permanenti.
(22)
Al fine di assicurare uno sfruttamento sostenibile degli stock di nasello e di ridurre i rigetti è necessario applicare, come misure transitorie, i più recenti sviluppi in materia di attrezzi selettivi nelle sottodivisioni VIII a, b, d.
(23)
Nella sua riunione annuale del 2004 la Commissione per la pesca nell'Atlantico nord-orientale (NEAFC) ha adottato una raccomandazione volta a limitare la pesca in determinate zone per proteggere gli habitat di acque profonde vulnerabili. È opportuno che la Comunità attui tale raccomandazione.
(24)
Per contribuire alla conservazione del polpo, e in particolare per proteggere il novellame, è necessario fissare nel 2006 una taglia minima per il polpo proveniente dalle acque marittime soggette alla sovranità o alla giurisdizione dei paesi terzi situati nella zona COPACE, in attesa dell'adozione di un regolamento che modifichi il regolamento (CE) n. 850/98.
(25)
Nel novembre 2005 la NEAFC raccomandava di inserire un certo numero di navi nell'elenco delle navi di cui è stato accertato che hanno praticato la pesca illegale, non dichiarata e non regolamentata. Occorre far sì che le raccomandazioni in parola siano recepite nell'ordinamento giuridico della Comunità.
(26)
Nella sua riunione annuale del 2005 la Commissione generale per la pesca nel Mediterraneo (CGPM) ha adottato una raccomandazione sulla gestione di taluni tipi di pesca che sfruttano le specie di acque profonde e una raccomandazione concernente l'istituzione di un registro CGPM delle navi di lunghezza superiore a 15 metri autorizzate ad operare nella zona CGPM. Poiché la Comunità è parte contraente della CGPM, tali raccomandazioni sono vincolanti per la Comunità ed è pertanto opportuno attuarle.
(27)
Per contribuire alla conservazione degli stock ittici è necessario che nel 2006 vengano attuate alcune misure supplementari relative al controllo e alle condizioni tecniche delle attività di pesca.
(28)
Occorre introdurre alcune disposizioni circa l'utilizzo dei dati dei sistemi di controllo dei pescherecci via satellite (VMS) al fine di migliorare l'efficienza e l'efficacia del monitoraggio, controllo e sorveglianza della gestione dello sforzo.
(29)
Per far sì che le catture di melù da parte di pescherecci di paesi terzi in acque comunitarie siano correttamente conteggiate, è necessario rafforzare le disposizioni di controllo relative a tali navi.
(30)
A norma dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 2371/2002, spetta al Consiglio decidere in merito alle condizioni associate ai limiti di cattura e/o dello sforzo di pesca. Secondo i pareri scientifici, ingenti catture in eccesso rispetto ai TAC convenuti arrecano pregiudizio alla sostenibilità delle operazioni di pesca. È pertanto opportuno introdurre condizioni associate che comportino una migliore utilizzazione delle possibilità di pesca concordate.
(31)
Nella sua riunione annuale del 2004 l'ICCAT ha adottato una serie di misure tecniche per alcuni stock di grandi migratori dell'Atlantico e del Mediterraneo, specificando tra l'altro una nuova dimensione minima per il tonno rosso, restrizioni alla pesca in zone e periodi determinati per proteggere il tonno obeso, misure riguardanti le attività di pesca sportiva e ricreativa nel Mare Mediterraneo, nonché un programma di campionamento per la stima della dimensione del tonno rosso in gabbia. Per contribuire alla conservazione degli stock ittici è necessario attuare tali misure nel 2006, in attesa dell'adozione del regolamento recante modifica del regolamento (CE) n. 973/2001.
(32)
Nella sua riunione annuale del 2005 l'Organizzazione per la pesca nell'Atlantico sud-orientale (SEAFO) ha adottato una misura che prevede, a partire dal 1o gennaio 2006, la presenza di osservatori scientifici a bordo di tutte le navi che operano nella zona della convenzione e pescano specie non soggette ai regimi di conservazione e gestione di altre competenti organizzazioni regionali per la pesca. Si tratta di una misura vincolante per la Commissione, cui occorre pertanto dare attuazione.
(33)
Nella sua 27ma riunione annuale, tenutasi dal 19 al 23 settembre 2005, l’Organizzazione per la pesca nell’Atlantico nordoccidentale (NAFO), ha adottato una serie di misure tecniche e di controllo. È necessario dare attuazione a tali misure.
(34)
Per ottemperare agli obblighi internazionali che incombono alla Comunità quale parte contraente della Convenzione sulla conservazione delle risorse marine viventi in Antartide (CCAMLR) e all'obbligo di applicare le misure adottate dalla commissione CCAMLR, i TAC adottati da quest'ultima per la campagna 2005-2006 e i corrispondenti limiti temporali dovrebbero essere applicati.
(35)
Alla sua XXIV riunione annuale del 2005 la CCAMLR ha adottato limiti di cattura per gli stock aperti a tipi di pesca consolidati da qualsiasi membro CCAMLR. La CCAMLR ha inoltre approvato la partecipazione delle navi comunitarie alla pesca sperimentale di Dissostichus spp. nelle sottozone FAO 88.1 e 88.2 e nelle divisioni FAO 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) e 58.4.3b) e ha fissato i limiti delle catture e catture accessorie per le relative attività di pesca, oltre ad alcune misure tecniche specifiche. Tali limiti e tali misure tecniche dovrebbero parimenti essere applicati.
(36)
Per garantire il sostentamento dei pescatori della Comunità ed evitare di mettere in pericolo le risorse e di occasionare eventuali difficoltà dovute alla scadenza del regolamento CE n. 27/2005 del 22 dicembre 2004 che stabilisce, per il 2005, le possibilità di pesca e le condizioni ad esse associate per alcuni stock o gruppi di stock ittici, applicabili nelle acque comunitarie e, per le navi comunitarie, in altre acque dove sono imposti limiti di cattura (24) , è essenziale che questo tipo di pesca sia aperto il 1o gennaio 2006 e che alcune delle norme del suddetto regolamento siano mantenute in vigore nel mese di gennaio 2006. Data l'urgenza della questione, è necessario concedere una deroga al periodo di sei settimane di cui al punto I(3) del protocollo sul ruolo dei Parlamenti nazionali nell'Unione europea, allegato al trattato sull'Unione europea e ai trattati che istituiscono le Comunità europee,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
CAPO I
CAMPO DI APPLICAZIONE E DEFINIZIONI
Articolo 1
Oggetto
Il presente regolamento fissa, per alcuni stock o gruppi di stock ittici, le possibilità di pesca per l'anno 2006 e le condizioni ad esse associate in cui tali possibilità di pesca possono essere utilizzate.
Esso fissa inoltre determinate limitazioni dello sforzo e le condizioni ad esse associate per il gennaio 2007 e nel caso di taluni stock antartici, esso fissa le possibilità di pesca e le condizioni specifiche per il periodo indicato all’allegato IE.
Articolo 2
Campo di applicazione
1. Ove non altrimenti disposto, il presente regolamento si applica:
a)
alle navi da pesca comunitarie («navi comunitarie») e
b)
alle navi da pesca battenti bandiera dei paesi terzi e registrate in tali paesi («navi dei paesi terzi») in acque comunitarie («acque CE»).
2. In deroga al paragrafo 1, il presente regolamento non si applica alle operazioni di pesca effettuate esclusivamente per motivi di ricerca scientifica con il permesso e sotto l'egida di uno Stato membro, di cui la Commissione e lo Stato membro nelle cui acque ha luogo la ricerca in questione siano stati previamente informati.
Articolo 3
Definizioni
Ai fini del presente regolamento, oltre alle definizioni di cui all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 2371/2002, si intende per:
a)
«totale ammissibile di catture», la quantità che può essere pescata da ciascuno stock ogni anno;
b)
«contingente», una proporzione fissa del TAC assegnato alla Comunità, agli Stati membri o ai paesi terzi;
c)
«acque internazionali», le acque non soggette alla sovranità o giurisdizione di un qualsiasi Stato;
d)
«zona di regolamentazione NAFO», la parte della zona della convenzione dell'Organizzazione della pesca nell'Atlantico nordoccidentale (NAFO) non soggetta alla sovranità o alla giurisdizione degli Stati costieri;
e)
«Skagerrak», la zona limitata, a ovest, da una linea tracciata dal faro di Hanstholm al faro di Lindesnes e, a sud, da una linea tracciata dal faro di Skagen al faro di Tistlarna, e da qui fino al punto più vicino alla costa svedese;
f)
«Kattegat», la zona limitata, a nord, da una linea tracciata dal faro di Skagen al faro di Tistlarna, indi fino al punto più vicino della costa svedese e, a sud, da una linea tracciata da Capo Hasenøre a Capo Gnibens Spids, da Korshage a Spodsbjerg e da Capo Gilbjerg a Kullen;
g)
«Golfo di Cadice», la zona della sottodivisione CIEM IXa a est della longitudine 7o23′48″ O.
Articolo 4
Zone di pesca
Ai fini del presente regolamento si applicano le seguenti definizioni delle zone:
a)
zone CIEM (Consiglio internazionale per l'esplorazione del mare) quali definite nel regolamento (CEE) n. 3880/91 del Consiglio. Se a una zona è aggiunta la menzione «acque CE», significa che ci si riferisce soltanto alle acque CE di tale zona;
b)
zone COPACE (Atlantico centro-orientale o zona principale di pesca FAO 34) quali definite nel regolamento (CE) n. 2597/95 del Consiglio, del 23 ottobre 1995, relativo alla trasmissione di statistiche sulle catture nominali da parte degli Stati membri con attività di pesca in zone diverse dell'Atlantico settentrionale (25);
c)
zone NAFO (Organizzazione della pesca nell'Atlantico nordoccidentale) quali definite nel regolamento (CEE) n. 2018/93 del Consiglio, del 30 giugno 1993, relativo alla trasmissione di statistiche sulle catture e l'attività degli Stati membri con attività di pesca nell'Atlantico nord-occidentale (26);
d)
zone CCAMLR (Convenzione sulla conservazione delle risorse marine viventi in Antartide) quali definite nel regolamento (CE) n. 601/2004.
CAPO II
POSSIBILITÀ DI PESCA E CONDIZIONI AD ESSE ASSOCIATE PER LE NAVI COMUNITARIE
Articolo 5
Limiti di cattura e attribuzioni
1. I limiti di cattura per le navi comunitarie nelle acque comunitarie o in alcune acque non comunitarie e la ripartizione di tali limiti fra gli Stati membri, nonché le condizioni ad essi associate conformemente all'articolo 2 del regolamento (CE) n. 847/96, sono fissati nell'allegato I.
2. Le navi comunitarie sono autorizzate a effettuare catture, nei limiti dei contingenti fissati all'allegato I, nelle acque soggette, in materia di pesca, alla giurisdizione delle Isole Færøer, della Groenlandia, dell'Islanda, della Norvegia e nella zona di pesca intorno a Jan Mayen, nel rispetto delle condizioni stabilite agli articoli 10, 17 e 18.
3. La Commissione dispone l'immediata cessazione delle attività di pesca dell'acciuga nella sottozona VIII se, secondo il parere dello CSTEP, la biomassa dei riproduttori al momento della riproduzione nel 2006 è inferiore a 28 000 tonnellate.
4. La Commissione fissa i limiti di cattura finali per la pesca del cicerello nella divisione CIEM IIa (acque CE), IIIa e nella sottozona IV (acque CE) in conformità delle norme di cui al punto 6 dell'allegato IID.
5. La Commissione fissa i limiti di cattura per il capelin nelle zone V, XIV (acque groenlandesi), a disposizione della Comunità, nella misura del 7,7 % della quota del TAC di capelin, non appena quest'ultimo sia stato adottato.
6. I limiti di cattura per gli stock di rane pescatrici nelle zone IIa (acque CE) e IV (acque CE) e nelle zone Vb (acque CE) e VI, XII e XIV possono essere riveduti dalla Commissione conformemente alla procedura di cui all’articolo 30, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 2371/2002 a seguito dell'analisi dello CSTEP sui dati raccolti durante il primo trimestre del 2006 per quanto riguarda le catture, per unità di sforzo registrate.
7. I limiti di cattura per lo stock di merluzzo norvegese nelle zone IIa (acque CE), IIIa e IV (acque CE) e per lo stock di spratto nelle zone IIa (acque CE) e IV (acque CE) possono essere riveduti dalla Commissione, conformemente alla procedura di cui all'articolo 30, paragrafo 2, del regolamento (CE), n. 2371/2002 alla luce delle informazioni scientifiche raccolte durante il primo semestre del 2006.
Articolo 6
Disposizioni speciali e attribuzione
1. La ripartizione tra gli Stati membri delle possibilità di pesca di cui all'allegato I non pregiudica:
a)
gli scambi a norma dell'articolo 20, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 2371/2002;
b)
le riassegnazioni effettuate a norma dell'articolo 21, paragrafo 4, dell'articolo 23, paragrafo 1, e dell'articolo 32, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 2847/93;
c)
gli sbarchi supplementari consentiti a norma dell'articolo 3 del regolamento (CE) n. 847/96;
d)
i quantitativi riportati a norma dell'articolo 4 del regolamento (CE) n. 847/96;
e)
le detrazioni effettuate a norma dell' articolo 5 del regolamento (CE) n. 847/96.
2. Ai fini del riporto di contingenti al 2007, l'articolo 4, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 847/96 si applica, in deroga a quanto disposto dallo stesso regolamento, a tutti gli stock soggetti a TAC analitico.
Articolo 7
Limitazioni dello sforzo di pesca e condizioni ad esse associate per la gestione degli stock
1. Dal 1o febbraio 2006 al 31 gennaio 2007, le limitazioni dello sforzo di pesca e le condizioni ad esse associate di cui:
-
all’allegato IIA si applicano alla gestione di taluni stock nel Kattegat, nello Skagerrak, nella sottozona IV e nelle divisioni CIEM IIa (acque CE), IIIa, VIa, VIIa e VIId;
-
all'allegato IIB si applicano alla gestione del nasello nelle divisioni CIEM VIIIc e IXa, ad eccezione del Golfo di Cadice;
-
all’allegato IIC, si applicano alla gestione degli stock di sogliola nella divisione CIEM VIIe;
-
all'allegato IID si applicano alla gestione degli stock di cicerello nello Skagerrak, nella sottozona CIEM IV e nella divisione CIEM IIa (acque CE).
2. Per il periodo dal 1o gennaio 2006 al 31 gennaio 2006, per gli stock menzionati al paragrafo 1, lo sforzo di pesca e le condizioni associate di cui agli allegati IV bis, IV ter, IV quater e V del regolamento CE n. 27/2005 continuano ad applicarsi.
3. Le navi che utilizzano tipi di attrezzi di cui al punto 4 dell'allegato IIA e ai punti 3, rispettivamente, degli allegati IIB e IIC e che svolgono attività di pesca nelle zone di cui al punto 2, dell'allegato IIA e ai punti 1, rispettivamente, degli allegati IIB e IIC devono detenere un permesso di pesca speciale rilasciato conformemente all'articolo 7 del regolamento (CE) n. 1627/94, come previsto in tali allegati.
4. La Commissione fissa lo sforzo di pesca definitivo per gli stock di cicerelli nel 2006 nelle divisioni CIEM IIa (acque CE), IIIa e nella sottozona IV sulla base delle norme di cui al punto 6 dell'allegato IID.
5. Gli Stati membri garantiscono che, per il 2006, i livelli, misurati in chilowatt-giorni fuori dal porto, dello sforzo di pesca messo in atto da navi titolari di permessi di pesca per acque profonde non superino l'80% dello sforzo di pesca annuale medio messo in atto dalle navi dello Stato membro interessato nel 2003 durante le uscite per le quali erano titolari di permessi di pesca per acque profonde e sono state catturate specie di acque profonde di cui all’allegato I e al punto 15 dell’allegato III del regolamento (CE) n. 2347/2002. Il presente paragrafo si applica unicamente alle sortite di pesca in cui sono stati catturati più di 100 kg di specie di acque profonde diverse dalla specia argentina.
Articolo 8
Condizioni per lo sbarco delle catture e delle catture accessorie
1. Si possono conservare a bordo o sbarcare pesci provenienti da stock per i quali siano stati stabiliti limiti di cattura, solo nei seguenti casi:
a)
se le catture sono state effettuate dalle navi di uno Stato membro che dispone di un contingente non ancora esaurito, oppure
b)
se le catture rientrano in una quota a disposizione della Comunità che non è stata ripartita tra gli Stati membri per mezzo di contingenti e se detta quota non è ancora esaurita.
2. In deroga al paragrafo 1, i seguenti pesci possono essere conservati a bordo e sbarcati anche se uno Stato membro non dispone di contingenti o se i contingenti o le quote sono esauriti:
a)
tutte le specie, aringhe e sgombri esclusi, se
(i)
le catture sono mischiate ad altre specie e sono state effettuate con reti aventi maglie di dimensioni inferiori a 32 mm, a norma dell'articolo 4 del regolamento (CE) n. 850/98, e
(ii)
le catture non sono sottoposte a cernita a bordo o allo sbarco;
oppure
b)
sgombri, se
(i)
le catture sono mischiate a catture di sugarelli o sardine,
(ii)
gli sgombri non superano il 10 % del peso totale di sgombri, sugarelli e sardine a bordo e
(iii)
le catture non sono sottoposte a cernita a bordo o allo sbarco.
3. L'articolo 2, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1434/98 non si applica alle aringhe catturate nella sottozona CIEM IV e nelle divisioni CIEM IIa (acque CE), IIIa e VIId.
4. Tutti gli sbarchi sono dedotti dal contingente oppure dalla quota della Comunità, ove questa non sia stata ripartita tra gli Stati membri tramite contingenti, salvo il caso di catture effettuate in virtù delle disposizioni del paragrafo 2.
5. Quando uno Stato membro ha esaurito i limiti di cattura per le aringhe nelle sottozone CIEM II (acque CE) e IV e nelle sottodivisioni IIIa e VIId, alle navi che battono bandiera di tale Stato membro, che sono registrate nella Comunità e che operano in zone di pesca cui si applicano i pertinenti limiti di cattura, è fatto divieto di sbarcare catture non cernite e che contengono aringhe.
6. Per determinare la percentuale delle catture accessorie e per procedere alla loro assegnazione si applicano gli articoli 4 e 11 del regolamento (CE) n. 850/98.
Articolo 9
Catture non sottoposte a cernita nella sottozona CIEM IV e nelle divisioni CIEM IIa (acque CE), IIIa e VIId
1. Gli Stati membri provvedono ad attuare un adeguato programma di campionamento atto a consentire un controllo efficace degli sbarchi non sottoposti a cernita di specie catturate nella sottozona CIEM IV e nelle divisioni CIEM IIa (acque CE), IIIa e VIId.
2. Le catture non sottoposte a cernita effettuate nella sottozona CIEM IV e nelle divisioni CIEM IIa (acque CE), IIIa e VIId sono sbarcate solo nei porti e luoghi di sbarco in cui sia in atto un programma di campionamento quale indicato al paragrafo 1.
Articolo 10
Limiti di accesso
Nessuna attività di pesca è consentita alle navi comunitarie nello Skagerrak entro il limite di 12 miglia nautiche dalle linee di base della Norvegia. Tuttavia, le navi battenti bandiera della Danimarca o della Svezia sono autorizzate a pescare fino a 4 miglia nautiche dalle linee di base della Norvegia.
Articolo 11
Misure tecniche e di controllo transitorie
Misure tecniche e di controllo transitorie per le navi comunitarie sono fissate all'allegato III.
CAPO III
LIMITI DI CATTURA E CONDIZIONI AD ESSI ASSOCIATE PER LE NAVI DEI PAESI TERZI
Articolo 12
Misure tecniche e di controllo transitorie
Misure tecniche e di controllo transitorie per le navi dei paesi terzi sono fissate all'allegato III.
Articolo 13
Autorizzazione
Le navi battenti bandiera di Barbados, della Guiana, del Giappone, della Corea del Sud, della Norvegia, del Suriname, di Trinidad e Tobago e del Venezuela, nonché le navi registrate nelle Isole Færøer, sono autorizzate ad effettuare catture nelle acque comunitarie entro i limiti di cattura fissati nell'allegato I e nel rispetto delle condizioni previste agli articoli 14, 15 e 16 e da 19 a 25.
Articolo 14
Restrizioni geografiche
1. Le attività di pesca delle navi battenti bandiera della Norvegia, o registrate nelle Isole Færøer, sono limitate alle parti della zona di 200 miglia nautiche situate oltre 12 miglia nautiche dalle linee di base degli Stati membri nella sottozona CIEM IV, nel Kattegat e nell'oceano Atlantico a nord di 43o00' di latitudine nord, fatta eccezione per la zona di cui all'articolo 18 del regolamento (CE) n. 2371/2002.
2. Le attività di pesca nello Skagerrak delle navi battenti bandiera della Norvegia sono autorizzate al largo di quattro miglia nautiche dalle linee di base della Danimarca e della Svezia.
3. Le attività di pesca delle navi battenti bandiera di Barbados, della Guiana, del Giappone, della Corea del Sud, di Suriname, di Trinidad e Tobago e del Venezuela sono limitate alle parti della zona di 200 miglia nautiche situate oltre 12 miglia nautiche dalle linee di base del dipartimento della Guiana francese.
Articolo 15
Transito in acque comunitarie
Le navi di paesi terzi che transitano in acque comunitarie devono riporre le loro reti in modo che non siano disponibili per un impiego immediato conformemente alle disposizioni seguenti:
a)
le reti, i pesi e gli attrezzi analoghi sono staccati dai loro pannelli, nonché dai cavi e dalle corde da traino o da strascico;
b)
le reti che si trovano sul ponte o sopra il ponte sono saldamente fissate ad una parte della sovrastruttura.
Articolo 16
Condizioni per lo sbarco delle catture e delle catture accessorie
È vietato conservare a bordo o sbarcare pesci provenienti da stock per i quali siano stati stabiliti limiti di cattura, a meno che le catture siano state effettuate dalle navi di un paese terzo che dispone di un contingente non ancora esaurito.
CAPO IV
REGIME DELLE LICENZE PER LE NAVI COMUNITARIE
Articolo 17
Licenze e condizioni associate
1. Fatte salve le norme generali sulle licenze di pesca e sui permessi di pesca speciali di cui al regolamento (CE) n. 1627/94, la pesca da parte di navi comunitarie nelle acque dei paesi terzi è subordinata al possesso di una licenza rilasciata dalle autorità del paese terzo interessato.
2. Tuttavia, il paragrafo 1 non si applica alle attività di pesca effettuate dalle seguenti navi comunitarie nelle acque norvegesi del Mare del Nord:
a)
navi di stazza pari o inferiore a 200 GT, oppure
b)
navi che pescano specie destinate al consumo umano diverse dallo sgombro, oppure
c)
navi battenti bandiera svedese secondo la prassi abituale.
3. Il numero massimo di licenze e le altre condizioni ad esse associate sono fissati secondo le modalità di cui alla parte I dell'allegato IV. Le domande di licenza devono indicare i tipi di pesca praticati, nonché il nome e le caratteristiche delle navi comunitarie per le quali si chiede il rilascio delle licenze e devono essere indirizzate dalle autorità degli Stati membri alla Commissione. La Commissione trasmette tali domande alle autorità del paese terzo interessato.
4. Se uno Stato membro trasferisce contingenti a un altro Stato membro (swap) nelle zone di pesca di cui alla parte I dell'allegato IV, tale operazione deve prevedere anche il necessario trasferimento di licenze e deve essere notificata alla Commissione. Non potrà tuttavia essere superato il numero totale di licenze previsto per ciascuna zona di pesca, quale indicato nella parte I dell'allegato IV.
5. Le navi comunitarie rispettano le misure di conservazione e di controllo nonché tutte le altre disposizioni vigenti nella zona in cui effettuano la loro attività.
Articolo 18
Isole Færøer
Le navi comunitarie provviste di licenza per la pesca diretta di una determinata specie nelle acque delle Færøer possono praticare la pesca diretta di un'altra specie previa notifica alle autorità delle Færøer.
CAPO V
REGIME DELLE LICENZE PER LE NAVI DEI PAESI TERZI
Articolo 19
Obbligo di possedere una licenza e un permesso di pesca speciale
1. In deroga all'articolo 28 ter del regolamento (CEE) n. 2847/93, le navi da pesca battenti bandiera norvegese di stazza inferiore a 200 GT sono esentate dall'obbligo di possedere una licenza e un permesso di pesca speciale.
2. Le licenze e i permessi di pesca speciali devono essere tenuti a bordo. Tuttavia, le navi da pesca registrate nelle Isole Færøer o in Norvegia sono esentate da tale obbligo.
3. Le navi da pesca dei paesi terzi autorizzate a pescare alla data del 31 dicembre 2005 possono continuare le loro operazioni dal 1o gennaio 2006 fino a quando non sia presentato alla Commissione, e da essa approvato, l'elenco delle navi autorizzate a pescare.
Articolo 20
Domanda di licenza o di permesso di pesca speciale
La domanda di licenza o di permesso di pesca speciale presentata dall'autorità di un paese terzo alla Commissione deve essere corredata dei seguenti dati:
a)
nome della nave;
b)
numero di registrazione;
c)
lettere e cifre esterne di identificazione,
d)
porto di registrazione;
e)
nome e indirizzo del proprietario o del noleggiatore;
f)
stazza lorda e lunghezza fuori tutto;
g)
potenza del motore;
h)
indicativo di chiamata e frequenza radio;
i)
metodo di pesca previsto;
j)
zona di pesca prevista;
k)
specie di pesci che si intendono catturare;
l)
periodo per il quale la licenza è richiesta.
Articolo 21
Numero di licenze
Il numero di licenze e le condizioni particolari ad esse associate sono fissati nella parte II dell'allegato IV.
Articolo 22
Annullamento e ritiro
1. Le licenze e i permessi di pesca speciali possono essere annullati ai fini del rilascio di nuove licenze e di nuovi permessi di pesca speciali. L'annullamento ha effetto il giorno precedente la data del rilascio delle nuove licenze e dei nuovi permessi di pesca speciali da parte della Commissione. La validità delle nuove licenze e dei nuovi permessi di pesca speciali decorre dal giorno in cui sono rilasciati.
2. Le licenze e i permessi di pesca speciali sono ritirati, in tutto o in parte, prima della loro scadenza in caso di esaurimento del contingente di cui all'allegato I per lo stock in questione.
3. Le licenze e i permessi di pesca speciali sono ritirati in caso di mancato adempimento agli obblighi previsti dal presente regolamento.
Articolo 23
Mancato rispetto delle norme pertinenti
1. Per un periodo massimo di 12 mesi non possono essere rilasciati licenze o permessi di pesca speciali alle navi da pesca di paesi terzi per le quali non siano stati adempiuti gli obblighi previsti dal presente regolamento.
2. La Commissione comunica alle autorità del paese terzo interessato i nomi e le caratteristiche delle navi da pesca di quel paese che nel mese o nei mesi successivi non saranno autorizzate a pescare nella zona di pesca comunitaria a seguito di un'infrazione alle norme pertinenti.
Articolo 24
Obblighi del detentore della licenza
1. Le navi da pesca dei paesi terzi rispettano le misure di conservazione e di controllo nonché le altre disposizioni che disciplinano le attività di pesca delle navi comunitarie nella zona in cui esse operano, in particolare i regolamenti (CEE) n. 1381/87, (CEE) n. 2847/93, (CE) n. 1627/94, (CE) n. 88/98 (27), (CE) n. 850/98 e (CE) n. 1434/98.
2. Le navi da pesca dei paesi terzi di cui al paragrafo 1 tengono un giornale di bordo nel quale sono registrati i dati di cui alla parte I dell'allegato V.
3. Le navi da pesca dei paesi terzi, eccettuate le navi battenti bandiera norvegese che svolgono attività di pesca nella divisione CIEM IIIa, trasmettono alla Commissione le informazioni di cui all'allegato VI secondo le disposizioni previste in detto allegato.
Articolo 25
Disposizioni specifiche concernenti il dipartimento della Guiana francese
1. Il rilascio delle licenze di pesca nelle acque del dipartimento della Guiana francese è subordinato all'obbligo per l'armatore della nave del paese terzo interessato di permettere, su richiesta della Commissione, l'imbarco di un osservatore a bordo.
2. Al momento dello sbarco dopo ogni bordata, il comandante di una nave di un paese terzo in possesso di una licenza per pesce a pinne o per tonni, che esercita l'attività di pesca nelle acque del dipartimento della Guiana francese, presenta alle autorità francesi una dichiarazione nella quale sono indicati i quantitativi di mazzancolle catturati e detenuti a bordo dopo l'ultima dichiarazione. Tale dichiarazione deve essere conforme al modello che figura nella parte III dell'allegato IV. Il comandante è responsabile della veridicità della dichiarazione. Le autorità francesi prendono tutti i provvedimenti appropriati per controllare la veridicità della dichiarazione confrontandola in particolare con il giornale di bordo di cui all'articolo 24, paragrafo 2. Dopo il controllo, la dichiarazione è firmata dal funzionario competente. Entro la fine di ogni mese le autorità francesi notificano alla Commissione tutte le dichiarazioni relative al mese precedente.
3. Le navi da pesca dei paesi terzi che effettuano attività di pesca nelle acque del dipartimento della Guiana francese tengono un giornale di bordo conforme al modello che figura nella parte II dell'allegato V. Una copia di detto giornale di bordo è trasmessa alla Commissione tramite le autorità francesi entro 30 giorni a decorrere dall'ultimo giorno di ciascuna bordata.
4. Se per un mese la Commissione non riceve comunicazioni relative a una nave da pesca di un paese terzo in possesso di una licenza di pesca nelle acque del dipartimento della Guiana francese, tale licenza è ritirata.
CAPO VI
DISPOSIZIONI SPECIALI PER LE NAVI COMUNITARIE CHE PESCANO NELLA ZONA DI REGOLAMENTAZIONE NAFO
SEZIONE 1
Partecipazione comunitaria
Articolo 26
Elenco delle navi
1. Soltanto le navi comunitarie di stazza lorda superiore alle 50 tonnellate, in possesso di un permesso di pesca speciale rilasciato dallo Stato membro di bandiera e inserite nello schedario NAFO della flotta, sono autorizzate, alle condizioni specificate nel permesso, a pescare, tenere a bordo, trasbordare e sbarcare risorse di pesca provenienti dalla zona di regolamentazione NAFO.
2. Gli Stati membri informano la Commissione, su supporto informatico e almeno 15 giorni prima che una nuova nave entri nella zona di regolamentazione della NAFO, in merito a ogni modifica dell'elenco di navi battenti la loro bandiera, registrate nella Comunità e autorizzate a svolgere attività di pesca nella zona di regolamentazione NAFO. La Commissione trasmette sollecitamente tali informazioni al segretariato della NAFO.
3. La comunicazione di cui al paragrafo 2 comprende le seguenti informazioni:
a)
il numero interno della nave, di cui all'allegato I del regolamento (CE) n. 26/2004 della Commissione, del 30 dicembre 2003, relativo al registro della flotta peschereccia comunitaria (28);
b)
l'indicativo internazionale di chiamata;
c)
il noleggiatore della nave, se del caso;
d)
il tipo di nave.
4. Per le navi che battono temporaneamente la bandiera di uno Stato membro (locazione a scafo nudo), tale comunicazione comprende le seguenti indicazioni:
a)
data a partire dalla quale la nave è stata autorizzata a battere la bandiera dello Stato membro;
b)
data a partire dalla quale la nave è stata autorizzata dallo Stato membro a esercitare l'attività di pesca nella zona di regolamentazione NAFO;
c)
Stato nel quale la nave è registrata, o era precedentemente registrata, e data a partire dalla quale non batte più bandiera di tale Stato;
d)
nome della nave;
e)
numero di iscrizione ufficiale attribuito dalle autorità nazionali competenti;
f)
porto di origine della nave dopo il trasferimento;
g)
nome dell'armatore o del noleggiatore;
h)
dichiarazione secondo cui il comandante ha ricevuto un esemplare delle norme vigenti nella zona di regolamentazione NAFO;
i)
principali specie che la nave intende catturare nella zona di regolamentazione NAFO;
j)
sottozone in cui la nave intende operare.
SEZIONE 2
Misure tecniche
Articolo 27
Dimensione delle maglie delle reti
1. È vietato l'uso di reti da traino aventi in qualsiasi loro parte maglie di dimensione inferiore a 130 mm per la pesca diretta alle specie demersali elencate nell'allegato VII. Tale dimensione può essere portata a un minimo di 60 mm per la pesca diretta al totano (Illex illecebrosus). Per la pesca diretta delle razze (Rajidae) tale dimensione può essere portata a un minimo di 280 mm nel sacco e a 220 mm in tutte le altre parti della rete.
2. Le navi che pescano i gamberelli boreali (Pandalus borealis) utilizzano reti con maglia minima di 40 mm.
Articolo 28
Attacco di dispositivi alle reti
1. È vietato l'uso di mezzi o dispositivi diversi da quelli descritti nel presente articolo che ostruiscano le maglie di una rete o ne riducano la dimensione.
2. Teli, reti o altri materiali possono essere fissati al letto del sacco per ridurne o impedirne l'usura.
3. Dispositivi speciali possono essere fissati al cielo del sacco, a condizione che non ne ostruiscano le maglie. L'uso di foderoni è limitato a quelli elencati nell'allegato VIII.
4. Le navi che pescano i gamberelli boreali (Pandalus borealis) utilizzano griglie di selezione aventi uno spazio massimo tra le sbarre di 22 mm. Le navi che pescano gamberelli nella divisione 3L sono munite inoltre di catenelle distanziatrici di lunghezza non inferiore a 72 cm, come indicato nell'allegato IX.
Articolo 29
Catture accessorie
1. Le navi non possono praticare la pesca diretta di specie soggette a limiti per le catture accessorie. Si considera pesca diretta di una specie quella in cui tale specie costituisce la più alta percentuale in peso delle specie catturate in una retata.
2. Le catture accessorie delle specie per le quali la Comunità non abbia fissato alcun contingente in una parte della zona di regolamentazione NAFO, ed effettuate nella parte suddetta nel corso della pesca diretta a qualsiasi specie, non devono superare, per ciascuna specie a bordo, 2 500 kg oppure il 10 % in peso di tutto il pescato a bordo, se quest'ultimo quantitativo è superiore. Tuttavia, in una parte della zona di regolamentazione NAFO in cui sia vietata la pesca diretta di talune specie o sia stato utilizzato pienamente un contingente «altri», le catture accessorie di ciascuna delle specie elencate nell'allegato ID non devono superare, rispettivamente, 1 250 kg o il 5 %.
3. Se, nel corso di un'operazione di pesca, i quantitativi totali catturati di una specie soggetta a limiti per le catture accessorie superano i limiti di cui al paragrafo 2 applicabili alla specie in questione, le navi si spostano immediatamente di almeno di 5 miglia nautiche dal luogo della precedente cala. Se nelle successive operazioni di pesca i quantitativi totali catturati di una specie soggetta a limiti per le catture accessorie superano tali limiti, ancora una volta le navi cambiano immediatamente zona di pesca e si spostano almeno di 5 miglia nautiche dal luogo della precedente cala per almeno 48 ore.
4. Nel caso in cui la totalità delle catture accessorie di tutte le specie superi, in una delle cale, il 5 % del peso nella divisione 3M e il 2,5 % nella divisione 3L, le navi che pescano i gamberelli boreali (Pandalus borealis) devono spostarsi immediatamente di almeno 5 miglia nautiche dal luogo della precedente cala.
5. Le catture di gamberelli non sono prese in considerazione nel calcolo del tasso delle catture accessorie di specie demersali.
Articolo 30
Taglia minima dei pesci
1. I pesci provenienti dalla zona di regolamentazione NAFO, la cui taglia sia inferiore alle dimensioni prescritte nell'allegato X, non possono essere trasformati, tenuti a bordo, trasbordati, sbarcati, trasportati, immagazzinati, venduti, esposti o messi in vendita, ma devono essere immediatamente rigettati in mare.
2. Se le catture di pesci la cui taglia sia inferiore alle dimensioni prescritte nell'allegato X superano in talune zone di pesca il 10 % del quantitativo totale, la nave si sposta di almeno 5 miglia nautiche dal luogo della cala prima di continuare la pesca. Ogni pesce trasformato appartenente a una specie per la quale si applicano le disposizioni in materia di taglia minima e che non raggiunge la taglia corrispondente stabilita nell'allegato X, è considerato proveniente da un pesce sotto misura.
SEZIONE 3
Misure di controllo
Articolo 31
Etichettatura del prodotto e stivaggio separato
1. Tutti i pesci trasformati, catturati nella zona di regolamentazione NAFO, devono essere etichettati in modo tale che ciascuna specie e categoria di prodotto di cui all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 104/2000 del Consiglio del 17 dicembre 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei prodotti della pesca e dell'acquacoltura (29) siano identificabili. La marcatura deve inoltre indicare che la cattura è avvenuta nella zona di regolamentazione NAFO.
2. La marcatura dei gamberelli catturati nella divisione 3L e degli ippoglossi neri catturati nella sottozona 2 e nelle divisioni 3KLMNO deve indicare che la cattura è avvenuta in tali zone.
3. In considerazione della responsabilità legale in materia di sicurezza e di navigazione del comandante della nave, si applica quanto segue:
-
le catture di una stessa specie devono essere stivate in modo da essere chiaramente distinte dalle catture di altre specie. Tutte le catture effettuate nella zona di regolamentazione NAFO devono essere stivate separatamente dalle catture effettuate al di fuori della stessa;
-
le catture possono essere collocate in una o più parti della stiva, ma devono essere stivate in modo tale da essere chiaramente distinte dalle catture di altre specie, utilizzando plastica, compensato, reti o altro materiale.
Articolo 32
Giornale di pesca, registro di produzione e piano di stivaggio
1. I comandanti delle navi si conformano agli articoli 6, 8, 11 e 12 del regolamento (CEE) n. 2847/93 e annotano nel giornale di bordo le informazioni elencate nell'allegato XI del presente regolamento.
2. Entro il giorno 15 di ogni mese gli Stati membri notificano alla Commissione, su supporto informatico, i quantitativi di stock di cui all'allegato XII sbarcati nel corso del mese precedente e comunicano tutte le informazioni ricevute ai sensi degli articoli 11 e 12 del regolamento (CEE) n. 2847/93.
3. Il comandante di una nave comunitaria tiene, per le catture delle specie elencate nell'allegato IC:
a)
un registro di produzione attestante la produzione complessiva, ripartita per specie presenti a bordo, espressa in peso per prodotto (in chilogrammi);
b)
un piano di stivaggio che indichi la collocazione delle diverse specie nella stiva.
4. Il registro di produzione e il piano di stivaggio di cui al paragrafo 3 sono aggiornati quotidianamente con i dati del giorno precedente relativi al periodo compreso tra le ore 00.00 (UTC) e le ore 24.00 (UTC) e devono essere tenuti a bordo fino al completamento dello sbarco.
5. I comandanti devono prestare l'assistenza necessaria per consentire la verifica dei quantitativi dichiarati nel registro di produzione e dei prodotti trasformati conservati a bordo.
6. Ogni due anni gli Stati membri certificano l'esattezza dei piani di capacità di tutte le navi comunitarie autorizzate ad esercitare l'attività di pesca ai sensi dell'articolo 26, paragrafo 1. Il comandante della nave provvede affinché una copia di tale certificazione sia conservata a bordo per essere visionata da un ispettore, qualora quest'ultimo ne faccia richiesta.
Articolo 33
Reti
1. Durante la pesca selettiva di una o più delle specie elencate nell'allegato VIII le navi comunitarie non possono tenere a bordo reti le cui maglie siano di dimensioni inferiori a quelle indicate all'articolo 27.
2. Tuttavia, le navi comunitarie che nel corso della stessa bordata pescano in zone diverse dalla zona di regolamentazione NAFO possono tenere a bordo tali reti, purché queste siano correttamente fissate e riposte e non siano disponibili per un impiego immediato, ovvero:
a)
le reti devono essere staccate dai rispettivi pannelli, cavi e corde da traino o da strascico; nonché
b)
le reti che si trovano sul ponte o sopra il ponte devono essere fissate saldamente a una parte della sovrastruttura.
Articolo 34
Trasbordi
1. Le navi comunitarie non procedono a operazioni di trasbordo nella zona di regolamentazione NAFO senza previa autorizzazione delle proprie autorità competenti.
2. Le navi comunitarie non procedono a operazioni di trasbordo di pesce da o su una nave di parti non contraenti che è stata avvistata o in altro modo identificata mentre era impegnata in attività di pesca nella zona di regolamentazione NAFO.
3. Le navi comunitarie notificano alle proprie autorità competenti ciascun trasbordo effettuato nella zona di regolamentazione NAFO. Le navi cedenti effettuano la comunicazione con un preavviso di almeno 24 ore e le navi riceventi entro un'ora dal trasbordo.
4. La comunicazione di cui al paragrafo 3 comprende l'ora, la posizione geografica, il peso totale arrotondato suddiviso per specie da scaricare o da caricare, in chilogrammi, nonché l'indicativo di chiamata delle navi che partecipano al trasbordo.
5. La nave ricevente indica, oltre al totale delle catture presenti a bordo e al peso complessivo da scaricare, il nome del porto e l'ora di sbarco prevista con un preavviso di almeno 24 ore rispetto a qualsiasi sbarco.
6. Gli Stati membri inviano sollecitamente le comunicazioni di cui ai paragrafi 3 e 5 alla Commissione, che a sua volta le trasmette senza indugio al segretariato della NAFO.
Articolo 35
Nolo di navi comunitarie
1. Gli Stati membri possono consentire che una nave da pesca battente la loro bandiera e autorizzata a pescare nella zona di regolamentazione NAFO sia oggetto di un contratto di nolo per l'utilizzo, parziale o totale, di un contingente e/o di giorni di pesca assegnati ad un'altra parte contraente della NAFO. Non sono tuttavia permessi contratti di nolo riguardanti navi di cui è stato accertato dalla NAFO o da un'altra organizzazione regionale della pesca che hanno praticato la pesca illegale, non dichiarata e non regolamentata (pesca «IUU»).
2. Alla data della conclusione di un contratto di nolo lo Stato membro di bandiera trasmette i seguenti dati alla Commissione, che a sua volta li invia al segretario esecutivo della NAFO:
a)
il proprio consenso al contratto di nolo;
b)
le specie oggetto del nolo e le possibilità di pesca assegnate in base al contratto di nolo;
c)
la durata del contratto di nolo;
d)
il nome del noleggiatore;
e)
la parte contraente che ha noleggiato la nave;
f)
i provvedimenti adottati dallo Stato membro per garantire il rispetto delle misure di conservazione e di attuazione della NAFO per la durata del contratto di nolo da parte delle navi noleggiate battenti la propria bandiera.
3. Alla conclusione del contratto di nolo lo Stato membro di bandiera informa la Commissione, che trasmette sollecitamente tale informazione al segretario esecutivo della NAFO.
4. Lo Stato membro di bandiera provvede affinché:
a)
la nave non sia autorizzata, durante il periodo del nolo, a pescare nell'ambito delle possibilità di pesca assegnate allo Stato membro di bandiera;
b)
la nave non sia autorizzata a pescare, durante lo stesso periodo, nell'ambito di più contratti di nolo;
c)
la nave rispetti le misure di conservazione e di attuazione della NAFO per la durata del nolo;
d)
tutte le catture e le catture accessorie effettuate nell'ambito del contratto di nolo notificato siano registrate nel giornale di bordo dalla nave noleggiata separatamente dagli altri dati relativi alle catture.
5. Gli Stati membri comunicano alla Commissione tutte le catture e le catture accessorie di cui al paragrafo 4, lettera d), separatamente rispetto agli altri dati nazionali relativi alle catture. La Commissione trasmette sollecitamente tali dati al segretario esecutivo della NAFO.
Articolo 36
Controllo dello sforzo di pesca
1. Ciascuno Stato membro adotta le misure necessarie per assicurare che lo sforzo di pesca delle sue navi sia commisurato alle possibilità di pesca disponibili per tale Stato membro nella zona di regolamentazione NAFO.
2. Gli Stati membri trasmettono alla Commissione il piano di pesca delle loro navi che effettuano la pesca di specie nella zona di regolamentazione NAFO al più tardi entro il 31 gennaio 2006 o, successivamente, almeno 30 giorni prima della data in cui prevedono di iniziare detta attività. Il piano di pesca identifica, tra l'altro, la nave o le navi che effettueranno questa attività e il previsto numero di giorni di pesca che tali navi trascorreranno all'interno della zona di regolamentazione NAFO.
3. Gli Stati membri informano la Commissione, su base indicativa, delle attività di pesca che le navi intendono effettuare in altre zone.
4. Il piano di pesca rappresenta lo sforzo di pesca totale che verrà messo in atto nella zona di regolamentazione NAFO rispetto alle possibilità di pesca di cui dispone lo Stato membro che effettua la comunicazione.
5. Entro il 31 dicembre 2006 gli Stati membri trasmettono alla Commissione, una relazione sull'attuazione dei rispettivi piani di pesca, in cui vengono indicati il numero di navi effettivamente impegnate in attività di pesca nella zona di regolamentazione NAFO, le catture di ogni nave e il numero totale di giorni di pesca che ogni nave ha trascorso in tale zona. Le attività delle navi che pescano il gambero nelle divisioni 3M e 3L sono comunicate separatamente per ciascuna divisione.
SEZIONE 4
Disposizioni speciali per la raccolta dei dati
Articolo 37
Raccolta dei dati
1. Gli Stati membri attuano, ove possibile, disposizioni speciali per la raccolta dei dati relativi alle loro navi che pescano nelle seguenti zone:
Zona
Coordinata 1
Coordinata 2
Coordinata 3
Coordinata 4
Orphan Knoll
50.00.30
47.00.30
51.00.30
45.00.30
51.00.30
47.00.30
50.00.30
45.00.30
Corner
Seamounts
35.00.00
48.00.00
36.00.00
48.00.00
36.00.00
52.00.00
35.00.00
52.00.00
Newfoundland
Seamounts
43.29.00
43.20.00
44.00.00
43.20.00
44.00.00
46.40.00
43.29.00
46.40.00
New England
Seamounts
35.00.00
57.00.00
39.00.00
57.00.00
39.00.00
64.00.00
35.00.00
64.00.00
2. I dati di cui al paragrafo 1 sono raccolti per cala e, nella misura del possibile, comprendono:
a)
la composizione per specie in numero e in peso;
b)
le frequenze delle lunghezze;
c)
gli otoliti;
d)
la posizione della cala, le latitudini e longitudini;
e)
gli attrezzi da pesca;
f)
la profondità di pesca;
g)
l'ora del giorno;
h)
la durata della cala;
i)
l'apertura della rete (per gli attrezzi mobili);
j)
altri campionamenti biologici, relativi ad esempio alla maturità, ove possibile.
3. I dati raccolti in conformità del paragrafo 1 sono inviati alle autorità competenti degli Stati membri, che a loro volta li trasmettono al segretariato della NAFO non appena possibile al termine di ogni bordata.
SEZIONE 5
Disposizioni speciali per la pesca del gamberello boreale
Articolo 38
Pesca del gamberello boreale
Ogni Stato membro comunica giornalmente alla Commissione i quantitativi di gamberelli boreali (Pandalus borealis) catturati nella divisione 3L della zona di regolamentazione NAFO da navi battenti la sua bandiera e registrate nella Comunità. Tutte le attività di pesca sono effettuate a una profondità superiore a 200 metri e sono limitate a una nave per Stato membro alla volta.
SEZIONE 6
Disposizioni speciali per la pesca dello scorfano
Articolo 39
Pesca dello scorfano
1. Un lunedì su due il comandante di una nave comunitaria che pesca lo scorfano nella sottozona 2 e nelle divisioni IF, 3K e 3M della zona di regolamentazione NAFO notifica alle autorità competenti dello Stato membro di cui la nave batte la bandiera o nel quale essa è registrata i quantitativi di scorfano pescati nelle zone in questione nel periodo di 2 settimane che si conclude alle ore 24.00 della domenica precedente.
Quando le catture accumulate ammontano al 50 % del TAC, la notifica è effettuata ogni settimana di lunedì.
2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione, entro le ore 12.00 di un martedì su due per la quindicina che si è conclusa alle ore 24.00 della domenica precedente, i quantitativi di scorfano catturati nella sottozona 2 e nelle divisioni IF, 3K e 3M della zona di regolamentazione NAFO dalle navi battenti la loro bandiera e registrate sul loro territorio.
Quando le catture accumulate ammontano al 50 % del TAC, la notifica dovrà avvenire una volta alla settimana.
CAPO VII
DISPOSIZIONI SPECIALI PER LE NAVI DELLA COMUNITÀ CHE PESCANO NELLA ZONA CCAMLR
SEZIONE 1
Restrizioni e informazioni relative alle navi
Articolo 40
Divieti e limiti di cattura
1. La pesca diretta alle specie elencate nell'allegato XIII è vietata nelle zone e durante i periodi ivi indicati.
2. Per le attività di pesca nuove e sperimentali si applicano i limiti delle catture e delle catture accessorie di cui all'allegato XIV nelle sottozone in esso indicate.
Articolo 41
Informazioni relative alle navi autorizzate a pescare nella zona della CCAMLR
1. Oltre alle informazioni relative alle navi autorizzate di cui all'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 601/2004, gli Stati membri, a decorrere dal 1o agosto 2006, comunicano alla Commissione anche le seguenti informazioni in relazione alle navi di cui trattasi:
a)
numero IMO (se assegnato);
b)
precedente bandiera (se del caso);
c)
indicativo internazionale di chiamata;
d)
nome e indirizzo dell'armatore o degli armatori della nave ed eventuali beneficiari effettivi, se conosciuti;
e)
tipo di nave;
f)
luogo e data di costruzione;
g)
lunghezza;
h)
fotografia a colori della nave consistente di:
i)
una fotografia di dimensioni non inferiori a 12 x 7 cm del lato di tribordo della nave che mostri la lunghezza fuori tutto della nave comprensiva delle caratteristiche strutturali;
(ii)
una fotografia di dimensioni non inferiori a 12 x 7 cm del lato di babordo della nave che mostri la lunghezza fuori tutto della nave comprensiva delle caratteristiche strutturali;
(iii)
una fotografia di dimensioni non inferiori a 12 x 7 cm della poppa presa direttamente da poppa;
i)
le misure adottate per garantire il funzionamento a prova di manomissione delle apparecchiature per il controllo via satellite montate a bordo.
2. A decorrere dal 1o agosto 2006 gli Stati membri, nella misura del possibile, comunicano inoltre alla Commissione le seguenti informazioni relative alle navi autorizzate a svolgere attività di pesca nella zona della CCAMLR:
a)
nome e indirizzo dell'operatore, se differente dall'armatore o dagli armatori;
b)
nome e nazionalità del capitano e, se del caso, del capopesca;
c)
metodo o metodi di pesca;
d)
larghezza (m);
e)
stazza lorda (t);
f)
sistema di comunicazione utilizzato dalla nave e relativi numeri (numeri INMARSAT A, B e C);
g)
equipaggio normalmente presente a bordo;
h)
potenza del motore o dei motori principali (kW);
i)
capacità di carico (tonnellate), numero di stive per pesci e relativa capacità (m3;
j)
qualsiasi altra informazione ritenuta appropriata (ad es., classificazione del ghiaccio).
SEZIONE 2
Pesca sperimentale
Articolo 42
Partecipazione alla pesca sperimentale
1. Le navi da pesca battenti bandiera spagnola e registrate in Spagna e notificate alla CCAMLR ai sensi dell'articolo 7 del regolamento (CE) n. 601/2004 possono partecipare alla pesca sperimentale con palangari di Dissostichus spp. nelle sottozone 88.1 e 88.2 della FAO e nelle divisioni 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) al di fuori delle zone di giurisdizione nazionale e 58.4.3b) al di fuori delle zone di giurisdizione nazionale.
2. Nelle divisioni 58.4.3a) e 58.4.3b) le attività di pesca sono consentite a una sola nave da pesca per volta.
3. Per quanto riguarda le sottozone 88.1 e 88.2 e le divisioni 58.4.1 e 58.4.2, i limiti totali delle catture e delle catture accessorie per sottozone e divisione e la loro ripartizione per piccole unità di ricerca (SSRU) all'interno di ciascuna di esse sono indicati nell'allegato XIV. La pesca praticata in una qualsiasi SSRU è interrotta quando le catture riportate raggiungono il limite fissato e la SSRU in questione è chiusa alla pesca per il resto della campagna.
4. Le operazioni di pesca devono svolgersi in una zona geografica e batimetrica più ampia possibile per consentire la raccolta dei dati necessari a determinare il potenziale di pesca nonché a evitare una concentrazione eccessiva in termini di catture e di sforzo di pesca. Tuttavia, nelle divisioni 58.4.1 e 58.4.2 la pesca è proibita a profondità inferiori a 550 metri.
Articolo 43
Sistemi di notifica
Le navi da pesca che partecipano alla pesca sperimentale di cui all'articolo 42 sono soggette ai seguenti sistemi di notifica delle catture e dello sforzo di pesca:
a)
il sistema di dichiarazione delle catture e dello sforzo per periodo di 5 giorni, di cui all'articolo 12 del regolamento (CE) n. 601/2004, con l'eccezione che gli Stati membri comunicano alla Commissione le informazioni sulle catture e lo sforzo di pesca entro due giorni lavorativi dopo il termine di ciascun periodo perché siano immediatamente trasmesse alla CCAMLR. Nelle sottozone 88.1 e 88.2 e nelle divisioni 58.4.1 e 58.4.2 le comunicazioni saranno effettuate dalle piccole unità di ricerca.
b)
il sistema di dichiarazione mensile dei dati biologici e dei dati di sforzo, di cui all'articolo 13 del regolamento (CE) n. 601/2004;
c)
la dichiarazione del numero e peso totale di esemplari di Dissostichus eleginoides e Dissostichus mawsoni rigettati, compresi gli esemplari con carne di aspetto gelatinoso.
Articolo 44
Disposizioni speciali
1. Le attività di pesca sperimentale di cui all'articolo 42 devono svolgersi in conformità con le disposizioni dell'articolo 8 del regolamento (CE) n. 600/2004 del Consiglio, del 22 marzo 2004, che stabilisce talune misure tecniche applicabili alle attività di pesca nella zona della convenzione sulla conservazione delle risorse biologiche dell'Antartico (30) per quanto riguarda le misure applicabili per ridurre la mortalità accidentale degli uccelli marini dovuta alla pesca con palangari. Oltre alle misure citate:
a)
il rigetto in mare delle frattaglie è vietato nelle attività di pesca in questione;
b)
le navi partecipanti alla pesca sperimentale nelle divisioni 58.4.1 e 58.4.2 e conformi ai protocolli della CCAMLR (A, B o C) sul peso dei palangari sono dispensate dall'obbligo di calare i palangari durante le ore notturne; tuttavia, le navi che catturino in totale tre (3) uccelli marini sono immediatamente riassoggettate al divieto di pesca diurna, conformemente all'articolo 8 del regolamento (CE) n. 601/2004;
c)
le navi che praticano la pesca sperimentale nelle sottozone 88.1 e 88.2 e nelle divisioni 58.4.3a) e 58.4.3b) e che catturino in totale tre (3) uccelli marini cessano immediatamente le attività di pesca e non possono praticare la pesca al di fuori della normale campagna di pesca per il periodo restante della campagna 2005/2006.
2. Le navi che praticano la pesca sperimentale nelle sottozone 88.1 e 88.2 della FAO sono inoltre soggette ai seguenti requisiti supplementari:
a)
le navi hanno il divieto di scaricare in mare:
i)
olio o prodotti combustibili o residui di oli, fatta eccezione per quanto consentito dall'allegato I della convenzione MARPOL 73/78 (Convenzione internazionale per la prevenzione dell'inquinamento causato da navi);
ii)
immondizie;
iii)
residui alimentari che non riescano a passare per un apertura non superiore a 25 mm;
iv)
pollame intero o in pezzi (compresi i gusci d'uovo);
v)
acque reflue a meno di 12 miglia nautiche dalla costa o dalle banchise o quando la nave viaggia a una velocità inferiore a 4 nodi; oppure
vi)
ceneri di incenerimento;
b)
nessun tipo di pollame o di uccelli vivi può essere introdotto nelle sottozone 88.1 e 88.2 e il pollame pronto per il consumo non utilizzato non può essere scaricato in mare nelle stesse sottozone;
c)
la pesca di Dissostichus spp. nelle sottozone 88.1 e 88.2 è proibita nel raggio di 10 miglia nautiche dalla costa delle isole Balleny.
Articolo 45
Definizione di cala
1. Ai fini della presente sezione, si intende per cala la posa di uno o più palangari in uno stesso punto. Ai fini delle relazioni sulle catture e lo sforzo di pesca, la precisa collocazione geografica della cala è data dal centro del palangaro o dei palangari utilizzati.
2. Per essere designate come cale di ricerca:
a)
ciascuna cala deve essere separata di almeno cinque miglia nautiche da un'altra cala di ricerca e tale distanza deve essere misurata dal punto di equidistanza geografico di ciascuna cala di ricerca;
b)
ciascuna cala deve comprendere tra 3 500 e 10 000 ami; ciò può essere realizzato con un numero di palangari separati collocati nel medesimo punto;
c)
per ciascuna cala di palangaro il tempo di immersione non deve essere inferiore a sei ore, misurate dal completamento della cala dei palangari fino all'inizio del recupero dei medesimi.
Articolo 46
Piani di ricerca
Le navi che partecipano alla pesca sperimentale di cui all'articolo 42 attuano piani di ricerca in ciascuna delle SSRU in cui sono suddivise le sottozone FAO 88.1 e 88.2 e le divisioni 58.4.1 e 58.4.2. Il piano di ricerca deve essere attuato con le modalità seguenti:
a)
al primo ingresso nella SSRU, le prime 10 cale, designate come «prima serie», sono considerate «cale di ricerca» e devono soddisfare i criteri di cui all'articolo 45, paragrafo 2;
b)
le successive 10 cale, o 10 tonnellate di catture, se ciò avviene prima di portare a termine le 10 cale, sono designate come «seconda serie». Le cale della seconda serie possono, a discrezione del comandante, essere realizzate come parte delle normali attività di pesca sperimentale; tuttavia, se soddisfano i requisiti dell'articolo 45, paragrafo 2, anche le cale in questione possono essere designate come cale di ricerca;
c)
una volta completate la prima e la seconda serie di cale, se il comandante vuole continuare a pescare all'interno della SSRU, la nave deve effettuare una «terza serie», che darà come risultato un totale di 20 cale di ricerca sulle tre serie. La terza serie di cale deve avvenire nel corso della stessa permanenza all'interno della SSRU in cui sono state effettuate la prima e la seconda serie di cale;
d)
una volta concluse le 20 cale di ricerca della terza serie, la nave può continuare a pescare all'interno della SSRU;
e)
nelle SSRU A, B, C, E e G nelle sottozone 88.1 e 88.2, in cui la superficie dei fondali marini adatta alla pesca è inferiore a 15 000 km2, non si applicano le lettere b), c) e d) e, una volta concluse le 10 cale di ricerca, la nave può continuare a pescare all'interno della SSRU.
Articolo 47
Piani di raccolta dei dati
1. Le navi che partecipano alla pesca sperimentale di cui all'articolo 42 attuano piani di raccolta dei dati in ciascuna delle SSRU in cui sono suddivise le sottozone FAO 88.1 e 88.2 e le divisioni 58.4.1 e 58.4.2. Il piano di raccolta dei dati deve comprendere i seguenti dati:
a)
posizione e profondità del fondale a ciascuna estremità del palangaro;
b)
i tempi di innesco, di immersione e di salpamento;
c)
il numero e specie di pesci persi in superficie;
d)
il numero di ami innescati;
e)
il tipo di esca;
f)
il tasso di adescamento (in percentuale);
g)
il tipo di amo; nonché
h)
le condizioni del mare, la nuvolosità e la fase lunare al momento della cala.
2. Tutti i dati indicati al paragrafo 1 sono raccolti per ogni cala di ricerca; in particolare, devono essere misurati tutti i pesci di una cala di ricerca fino a un massimo di 100 pesci e almeno 30 devono essere selezionati come campioni per ricerche biologiche. Qualora siano pescati più di 100 pesci, deve essere applicato un metodo di sottocampionamento casuale.
Articolo 48
Programma di marcatura
Ciascuna nave partecipante alla pesca sperimentale secondo le modalità di cui all'articolo 42 attua un programma di marcatura secondo le seguenti modalità:
a)
per quanto riguarda il Dissostichus spp. deve essere marcato e liberato un esemplare per tonnellata di pesce vivo per tutta la durata della campagna, conformemente al protocollo di marcatura della CCAMLR. Le navi possono interrompere la marcatura solo dopo aver marcato almeno 500 esemplari o, se interrompono la pesca, un esemplare per tonnellata di pesce vivo catturato.
b)
il programma deve indirizzarsi agli esemplari di tutte le taglie per rispettare le disposizioni in materia di marcatura che prevedono un esemplare per tonnellata di pesce vivo catturato. Tutti gli esemplari rilasciati in mare devono recare una doppia marcatura ed essere liberati in una zona geografica più ampia possibile;
c)
tutti i marchi devono essere chiaramente impressi con un unico numero di serie e un indirizzo di riferimento, in modo da poter risalire alle origini del marchio nel caso in cui l'esemplare marcato venga nuovamente catturato;
d)
tutti gli esemplari marcati che vengono ricatturati (ad esempio, un pesce catturato che presenti una marcatura apposta in precedenza) non devono essere rilasciati anche quando sono stati in libertà soltanto per un periodo breve;
e)
tutti gli esemplari marcati ricatturati devono essere oggetto di campionamento biologico (lunghezza, peso, sesso, maturazione delle gonadi), ne deve essere fatta, se possibile, una fotografia digitale, ne devono essere ricuperati gli otoliti e rimossa la marcatura;
f)
tutti i dati attinenti alla marcatura e quelli attinenti agli esemplari marcati ricatturati sono trasmessi su supporto informatico alla CCAMLR (nel formato della CCAMLR) entro tre mesi dal termine delle attività di pesca della nave;
g)
tutti i dati attinenti alla marcatura e quelli attinenti agli esemplari marcati ricatturati, nonché campioni degli esemplari ricatturati, sono trasmessi su supporto informatico nel formato della CCAMLR al pertinente archivio regionale di raccolta dei dati sulla marcatura, come specificato nel protocollo di marcatura della CCAMLR.
Articolo 49
Osservatori scientifici
Ogni nave da pesca che partecipa alle attività di pesca sperimentali di cui all'articolo 42 ha a bordo almeno due osservatori scientifici, uno dei quali è designato secondo il programma di osservazione scientifica internazionale della CCAMLR, per l'intera durata delle attività di pesca della campagna.
CAPO VIII
DISPOSIZIONI FINALI
Articolo 50
Trasmissione dei dati
Ai fini dell'invio alla Commissione dei dati relativi agli sbarchi dei quantitativi catturati per ogni stock ai sensi dell'articolo 15, paragrafo 1, e dell'articolo 18, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2847/93, gli Stati membri si avvalgono dei codici degli stock che figurano nell'allegato I del presente regolamento.
Articolo 51
Entrata i.n vigore
Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2006.
Qualora i TAC relativi alla zona CCAMLR siano fissati per periodi anteriori al 1o gennaio 2006, l'articolo 40 si applica a decorrere dall'inizio di ciascuno dei rispettivi periodi di applicazione dei TAC.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, 22 dicembre 2005.