NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1288/2006
ze dne 25. srpna 2006,
kterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/1997 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
I. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen „PET“) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. Opatření měla podobu valorického cla v sazbě od 3,8 % do 19,1 % vztahujícího se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců a ve zbytkové celní sazbě 19,1 % vztahující se na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Vyrovnávací clo uložené na PET film vyráběný a vyvážený společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“ nebo „společnost“) činilo 3,8 %. Období původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
Nařízením (ES) č. 367/2006 (4) Rada zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení.
(3)
Nařízením (ES) č. 366/2006 (5) Rada změnila nařízení (ES) č. 1676/2001 (6) po provedení částečného prozatímního přezkumu výše platného antidumpingového cla vztahujícího se na pět indických výrobců a uložila antidumpingové clo v sazbě od 0 % do 18 %. Antidumpingové clo uložené z dovozu (PET) filmu od Garware činilo 17,4 %. Připomíná se, že sazba antidumpingového cla uložená Garware byla upravena tak, aby zohlednila výši subvencování vyrovnávanou nařízením (ES) č. 367/2006 (viz též 71. bod odůvodnění).
II. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(4)
Žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 2597/1999, jehož rozsah byl omezen výši vyrovnávacího cla uloženého Garware, podali následující výrobci v zemích Společenství: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (dále jen „žadatelé“). Žadatelé představují významnou část výroby PET filmu ve Společenství.
(5)
Žadatelé uvedli, že pokud jde o dovoz PET filmu od Garware, nestačí již výše stávajících vyrovnávacích opatření účinně působit proti subvencování působícímu újmu, jelikož okolnosti subvencování Garware se významně změnily.
III. Šetření
(6)
Komise stanovila po konzultaci s poradním výborem, že existují dostatečné důkazy opravňující k zahájení částečného prozatímního přezkumu, a oznámila dne 12. července 2005 oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (7) zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení.
(7)
Rozsah přezkumu je omezen na prošetření subvencování jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Garware, které slouží k posouzení potřeby dále zachovat, odstranit je nebo změnit jejich výši. Období šetření trvalo od 1. dubna 2004 do 31. března 2005.
(8)
Komise úředně vyrozuměla o zahájení částečného prozatímního přezkumu dotčené vyvážející výrobce, indickou vládu a žadatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Aby získala informace potřebné pro své šetření, zaslala Komise dotazník společnosti Garware, jež prokázala ochotu spolupracovat a dotazník vyplnila. V provozovnách Garware v Indii byly provedeny inspekce na místě.
(10)
Garware, indické vládě a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim (viz 73. bod odůvodnění).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
I. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je stejný jako v případě původního šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódem KN ex 3920 62 19.
II. Obdobný výrobek
(12)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný společností Garware na vnitřním trhu Indie a PET film vyvážený z Indie do Společenství má shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Jde tudíž o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
C. SUBVENCE
I. Úvod
(13)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
a) Celostátní režimy:
i)
režim předběžné licence/předběžného propuštění;
ii)
režim „pasu pro celní nárok“;
iii)
režim jednotek zaměřených na vývoz/zvláštních ekonomických zón;
iv)
režim vývozní podpory investičního majetku;
v)
režimy daně z příjmů
-
vývozní osvobození od daně z příjmů,
-
pobídka u daně z příjmů na výzkum a rozvoj;
vi)
režim vývozního úvěru;
vii)
režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob.
(14)
Režimy uvedené v bodech i) až iv) a vii) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Podle zákona o zahraničním obchodu je indická vláda oprávněna vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Indická vláda vydala pětiletý plán platící pro dovoz a vývoz v období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 (dále jen „politika EXIM 2002-2007“). Kromě toho vydala indická vláda příručku postupů platných pro politiku EXIM 2002-2007 (dále jen „HOP I 2002-07“), jež je pravidelně aktualizována (8).
(15)
Režimy daně z příjmů uvedené v bodě v) vycházejí ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(16)
Režim vývozního úvěru uvedený v bodě vi) vychází z článků 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance vydávat pokyny obchodním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
b) Regionální režimy
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník přezkoumala Komise rovněž režim souboru pobídek poskytovaných vládou státu Maháráštra z roku 1992. Tento režim vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce vlády státu Maháráštra.
II. Celostátní režimy
1. Režim předběžné licence/předběžného propuštění
a) Právní základ
(18)
Podrobný popis tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2002-2007 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(19)
Nebylo zjištěno, že by Garware využívala během období šetření režimu předběžné licence/předběžného propuštění, proto není nutná další analýza z hlediska možnosti vyrovnávání tohoto režimu.
2. Režim „pasu pro celní nárok“
a) Právní základ
(20)
Podrobný popis „pasu pro celní nárok“ je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 2002-2007 a v kapitole 4 HOP I 2002-07. V době původního šetření existovaly dvě formy režimu „pasu pro celní nárok“: před vývozem a po vývozu. V dubnu 2000 byl režim „pasu pro celní nárok“ před vývozem zrušen, a v rámci tohoto přezkumu proto byla šetřena pouze forma „pasu pro celní nárok“ po vývozu.
b) Způsobilost
(21)
Pro tento režim je způsobilý libovolný vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(22)
Každý způsobilý vývozce může požádat o úvěry z „pasu pro celní nárok“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v tomto režimu. Takové sazby úvěru z „pasu pro celní nárok“ stanovily indické orgány pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“), s přihlédnutím k předpokládanému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a cel za tento předpokládaný dovoz bez ohledu na to, zda dovozní cla byla ve skutečnosti zaplacena či nikoli.
(23)
Aby byla společnost způsobilá pro příspěvky v rámci tohoto režimu, musí vyvážet. V okamžiku vývozní transakce musí vývozce učinit u indických orgánů prohlášení uvádějící, že vývoz probíhá v režimu „pasu pro celní nárok“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní orgány při odeslání doklad o nakládce pro vývoz. Tento doklad uvádí mimo jiné velikost úvěru z „pasu pro celní nárok“, který má být pro tuto vývozní transakci přidělen. V tomto okamžiku vývozce ví, jaký příspěvek obdrží. Jakmile celní orgány vydají doklad o nakládce pro vývoz, nemá již indická vláda žádnou rozhodovací pravomoc týkající se přidělení úvěru z „pasu pro celní nárok“. Příslušná sazba úvěru z „pasu pro celní nárok“ pro výpočet příspěvku je sazba používaná v okamžiku podání vývozního prohlášení. Proto nelze výši příspěvku upravovat zpětně.
(24)
Bylo také zjištěno, že podle indických účetních předpisů lze úvěry z „pasu pro celní nárok“ po splnění vývozního závazku účtovat akruální metodou jako příjem obchodních účtů.
(25)
Tyto úvěry lze požít na zaplacení cel za následný dovoz jakéhokoli zboží, jehož dovoz nepodléhá omezením, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovážené se započtením uvedených úvěrů lze po zatížení daní z prodeje prodávat na domácím trhu nebo jiným způsobem použít.
(26)
Úvěry z „pasu pro celní nárok“ jsou volně převoditelné a platí dvanáct měsíců ode dne vydání.
(27)
Žádost o úvěry z „pasu pro celní nárok“ se může vztahovat až na 25 vývozních transakcí a při elektronickém podání na neomezené množství vývozních transakcí. Ve skutečnosti neexistují žádné závazné lhůty k podání žádosti o režim „pasu pro celní nárok“, protože období uvedený v kapitole 4.47 HOP I 2002-07 se vždy počítají od poslední vývozní transakce zahrnuté v příslušné žádosti o režim „pasu pro celní nárok“.
(28)
Společnost upozornila Komisi, že uvedený režim bude v blízké budoucnosti zrušen a údajně od 1. dubna 2006 nahrazen režimem „slučitelným s WTO“. Podle původních záměrů měla platnost režimu „pasu pro celní nárok“ skončit 1. dubna 2005. Nový režim však k tomuto termínu nebyl připraven k provádění, a proto byl režim „pasu pro celní nárok“ prodloužen do 1. dubna 2006. Společnost nedodala žádné potvrzení, zda uvedený nový režim nakonec vešel po uvedeném dni skutečně v platnost. Údajná změna by ovšem v každém případě nespadala do období šetření přezkumu.
d) Závěry k režimu „pasu pro celní nárok“
(29)
Režim „pasu pro celní nárok“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr z „pasu pro celní nárok“ je finančním příspěvkem od indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády ze cla, jež by jinak bylo splatné. Kromě toho úvěr z „pasu pro celní nárok“ poskytuje vývozci výhodu v tom, že zvyšuje likviditu společnosti.
(30)
Navíc režim „pasu pro celní nárok“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(31)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňuje závazné požadavky stanovené v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru se nevypočítává ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou ve výrobním procesu vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu bodu i), přílohy I a příloh II a III základního nařízení. Konečně je vývozce způsobilý obdržet výhody vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce pouze vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“.
e) Výpočet výše subvence
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření přezkumu. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce uskutečněné podle tohoto režimu. V tomto okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(33)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“ odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období šetření. Podle údajů předložených společností byla s platností ode dne 26. května 2005 sazba platná pro úvěry z „pasu pro celní nárok“ snížena z 11 % na 8 %, tudíž tato údajná změna nespadá do rámce období šetření přezkumu; nebylo proto možno ověřit dopady a předmětnost této změny a toto tvrzení je nutno zamítnout v souladu s článkem 5 základního nařízení.
(34)
Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly odečteny z obdržených úvěrů a z toho odvozená výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet subvence, v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(35)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhody z uvedeného režimu během období šetření a obdržela subvenci ve výši 10,3 %.
3. Režim jednotek zaměřených na vývoz/zvláštních ekonomických zón
a) Právní základ
(36)
Podrobné informace o těchto režimech jsou obsaženy v kapitolách 6 (jednotky zaměřené na vývoz) a 7 (zvláštní ekonomické zóny) politiky EXIM 2002-2007 a HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(37)
Nebylo zjištěno, že by Garware byla zřízena v rámci některého z těchto režimů v období šetření, proto není nutná další analýza jejich napadnutelnosti.
4. Režim vývozní podpory investičního majetku
a) Právní základ
(38)
Podrobný popis vývozní podpory investičního majetku je obsažen v kapitole 5 politiky EXIM 2002-07 a v kapitole 5 HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(39)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(40)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový a od dubna 2003 i použitý investiční majetek až deset let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda na žádost a po zaplacení poplatku licenci vývozní podpory investičního majetku. Od dubna 2000 režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, použitelnou na všechen investiční majetek dovezený podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek v průběhu určitého období využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz.
d) Závěr k vývozní podpoře investičního majetku
(41)
Režim vývozní podpory investičního majetku poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(42)
Navíc režim vývozní podpory investičního majetku právně závisí na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(43)
Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek nespadá do působnosti těchto povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I bodě i) základního nařízení, protože není spotřebováván při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(44)
Čitatel byl určen takto: výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na běžnou dobu odpisů tohoto majetku ve výrobním odvětví PET filmu. K této částce byl přičten úrok, aby tak byla zachycena úplná hodnota výhody za dané období. V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly odečteny poplatky nezbytně vynaložené k získání subvence.
(45)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. Subvence obdržená společností Garware činí 1,8 %.
5. Režim vývozního osvobození od daně z příjmů
a) Právní základ
(46)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v zákonu o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. Finanční zákon každý rok stanoví základ pro výběr daní i různá osvobození a odpočty, které lze požadovat. Vývozní firmy mohou požadovat osvobození od daně z příjmů podle oddílů 10A, 10B a 80HHC zákona o dani z příjmů z roku 1961.
b) Praktické provádění
(47)
Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody za základě režimu vývozního osvobození od daně z příjmů, není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
6. Režim vývozního úvěru
a) Právní základ
(48)
Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem obchodním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(49)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(50)
Podle tohoto režimu nastavuje ICB povinné maximální úrokové sazby použitelné na vývozní úvěry, a to v indických rupiích i v cizí měně, které mohou obchodní banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenční sazby“. Režim vývozního úvěru se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním, na jehož základě jsou vývozci poskytovány úvěry na financování nákupu, zpracování, výroby, balení nebo odeslání zboží před vývozem, a režim vývozního úvěru po odeslání, na jehož základě jsou poskytovány provozní kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(51)
Na základě těchto rámcových oběžníků ICB mohou vývozci získat vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných obchodních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny za čistě tržních podmínek.
d) Závěr k vývoznímu úvěru
(52)
Za prvé, snížením nákladů na financování ve srovnání s tržními úrokovými mírami poskytují výše uvedené preferenční úrokové míry takovému výrobci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry podle režimu vývozního úvěru jsou poskytovány obchodními bankami, jedná se o výhodu poskytovanou vládou ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICS je veřejná instituce, na kterou se vztahuje definice pojmu „vláda“ stanovená v čl. 1 odst. 3 základního nařízení, a uděluje pokyny obchodním bankám, aby poskytovaly preferenční financování vyvážejícím společnostem. Toto preferenční financování je subvencí, která je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly účtovány tržní úrokové sazby jako u běžných obchodních úvěrů využívaných společností. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) vydělena celkovým vývozním obratem v průběhu období šetření jako příslušným jmenovatelem, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhod v rámci vývozního úvěru a obdržela subvenci ve výši 1,2 %.
7. Režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob
a) Právní základ
(54)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.2.1 až 4.2.7 politiky EXIM 2002-2007 a v odstavcích 4.31 až 4.36 HOP I 2002-07.
b) Praktické provádění
(55)
Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody v rámci režimu osvědčení pro bezcelní obnovení zásob, není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
III. Regionální režimy
a) Právní základ
(56)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí Indie, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „soubor pobídek“. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát změněn a v období od 1. října 1993 do 31. března 2001 byl uplatňován „režim z roku 1993“. Nejnovější změnou byl „režim z roku 2001“ zavedený dne 31. března 2001, který má být dle předpokladů uplatňován až do 31. března 2006. Soubor pobídek poskytovaný vládou státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou osvobození od místní daně z prodeje a vrácení místní spotřební daně.
b) Způsobilost
(57)
Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých oblastí, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice.
c) Praktické provádění
(58)
Osvobození od místní daně z prodeje: Zboží běžně podléhá ústřední dani z prodeje (z transakcí mezi jednotlivými státy) nebo státní dani z prodeje (z transakcí v rámci jednoho státu), odstupňované v závislosti na státu (státech), kde se transakce uskutečňují. Není stanovena žádná daň z dovozu nebo vývozu zboží, zatímco prodej na domácím trhu podléhá dani z prodeje v příslušných sazbách. Na základě režimu osvobození od daně nejsou vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně jsou vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje v případě nákupu zboží od dodavatele, který je sám též způsobilý k využití tohoto režimu. Zatímco z prodejní transakce neplyne určené prodávající jednotce žádná výhoda, koupě zboží poskytuje určené prodejní jednotce výhodu. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod z tohoto osvobození.
(59)
Vrácení místní spotřební daně: Spotřební daň je daň, kterou vybírají místní vlády v Indii, včetně vlády státu Maháráštra, ze zboží, které překročí územní hranice města nebo okresu. Průmyslové podniky mají nárok na vrácení místní spotřební daně vládou státu Maháráštra, pokud se jejich provozovny nacházejí v určitém městě nebo městech v rámci daného státu. Celková výše daně, kterou je možno vrátit, je omezena na 100 % kapitálových investic. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod těchto vratek.
d) Závěr k souboru pobídek poskytovanému vládou státu Maháráštra
(60)
Soubor pobídek řízený vládou státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Oba výše zkoumané podrežimy zakládají finanční příspěvek od vlády státu Maháráštra, neboť tato úleva snižuje příjmy vlády státu Maháráštra ze cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho toto osvobození od cla nebo vrácení daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu.
(61)
Podle údajů předložených společností byla tato spotřební daň dnem 1. dubna 2005 zrušena a vláda státu Maháráštra od téhož data zavedla režim daně z přidané hodnoty, v jehož rámci má společnost povinnost platit plnou výši sazby. Tato údajná změna však nastala až po konci období šetření, a proto dopady a předmětnost této změny nebylo možno ověřit. Nicméně nebyly předloženy žádné závažné důkazy k tomuto režimu a povinnostem, jež společnost v jeho rámci má. V souladu s článkem 5 základního nařízení je nutno toto tvrzení zamítnout.
(62)
Uvedený režim je dostupný pouze společnostem, které investovaly v určených zeměpisných oblastech v pravomoci státu Maháráštra. Není k dispozici společnostem umístěným mimo tyto oblasti. Výše výhod se liší v závislosti na příslušné oblasti. Uvedený režim je specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a je tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(63)
Pokud jde o osvobození od daně, byla výše subvence vypočtena na základě výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle předmětného režimu nebyla zaplacena. Obdobně výhoda, kterou získal vývozce ve vztahu k místní spotřební dani, byla vypočtena jako výše místní spotřební daně vrácené v průběhu období šetření. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) vydělena celkovým objemem prodeje v období šetření jako příslušným jmenovatelem, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během tohoto období Garware požívaly výhod z těchto režimů a získala subvence ve výši 1,6 %.
IV. Výše napadnutelných subvencí
(64)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená valoricky, dosahovala u šetřeného vyvážejícího výrobce 14,9 %. Tato výše subvencování je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(v %)
Režim
„Pas pro celní nárok“
Vývozní podpora investičního majetku
Vývozní úvěr
Soubor pobídek od vlády státu Maháráštra
Celkem
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Na základě posouzení se má tudíž na základě článku 19 základního nařízení za to, že stávající opatření již nedostačují k tomu vyrovnání účinku napadnutelných subvencí, které působí újmu průmyslu Společenství.
V. Přetrvávající povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(66)
V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajícího opatření dostačovalo k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu.
(67)
Bylo zjištěno, že v období šetření Garware nadále požívala výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickými orgány. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během nynějšího přezkumu výrazně vyšší než sazba zjištěná během původního šetření. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody. S výjimkou režimu DEPB a režimu vracení daně z prodeje neexistují žádné potvrzení toho, že by tyto programy měly být v blízké budoucnosti postupně ukončeny. Podle společnosti Garware bylo plánováno nahrazení režimu DEPB, které mělo vstoupit v platnost dne 1. dubna 2006. Společnost neposkytla žádné potvrzení, zda k tomu ve skutečnosti došlo. V náležité době bude nutno posoudit situaci, která vzniká nahrazením režimu DEBP údajným režimem „slučitelným s WTO“, o němž Komise nemá žádné informace. Jelikož nejsou k dispozici žádné podložené důkazy o nahrazení režimu DEBP, má se po úvaze pro potřeby tohoto přezkumu za to, že režim DEPB platí i nadále. Obdobně neposkytla společnost žádné bližší údaje o režimu „podobném DPH“, kterým vláda státu Maháráštra údajně nahradila režim daně z prodeje po ukončení období šetření, a má se tudíž po úvaze pro potřeby tohoto přezkumu za to, že režim daně z prodeje platí i nadále.
(68)
Jelikož bylo prokázáno, že společnost je příjemcem mnohem vyšších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí vyšších, než určilo původní šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření nedostačuje k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
VI. Závěr
(69)
Vzhledem k závěrům učiněným ve vztahu k výši subvencování přijímaného Garware a nedostatečnosti stávajících opatření k vyrovnání účinku zjištěných napadnutelných subvencí je třeba změnit vyrovnávací clo uložené na dovoz dotčeného výrobku společností Garware, aby byla zohledněna nově zjištěná výše subvencování.
(70)
Změněné vyrovnávací clo uvedené v 72. bodě odůvodnění bylo stanoveno v nové sazbě subvencování, zjištěné během tohoto přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtené při původním šetření zůstává vyšší.
(71)
Jelikož podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96 nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem řešení jedné a téže situace s původem v dumpingu nebo v subvencování vývozu, bylo vyrovnávací clo zjištěné ve výsledku tohoto přezkumu šetření jako odpovídající subvencování vývozu (13,3 %) odečteno od antidumpingového cla uloženého Garware nařízením (ES) č. 1676/2001. Po provedení změny antidumpingového cla zahájené nařízením (ES) č. 366/2006 bylo u Garware stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 20,1 %. Z této hodnoty bylo 2,7 % odečteno, aby tak bylo zohledněno tehdy platné vyrovnávací clo v míře odpovídající vývozním subvencím, a společnosti bylo tudíž uloženo antidumpingové clo ve výši 17,4 %. Na základě nynějšího přezkumu bude odečteno dalších 10,6 % z individuálního antidumpingového cla této společnosti, čímž bude zohledněno vyrovnávací clo v míře odpovídající zjištěným dovozním subvencím; antidumpingové clo uložené Garware tak bude sníženo na sazbu 6,8 %.
(72)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se navrhuje stanovit společnosti Garware clo v následujících sazbách vyjádřených v cenách CIF na hranice Společenství před proclením:
(v %)
Vývozní subvenční rozpětí
Celkem subvenční rozpětí
Dumpingové rozpětí
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Sazba cla celkem
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, indické vládě a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit změnu stávajících opatření, a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim. Od společnosti Garware ani od indické vlády nebyly obdrženy žádné připomínky; vyjádření žadatelů vyjadřují jejich souhlas se závěry, ke kterým dospěla Komise.
(74)
Sazby vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovené pro jednotlivou společnost tímto nařízením byly určeny na základě zjištění z šetření, která vedla k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006 a nařízení (ES) č. 366/2006, a dále zjištění z tohoto přezkumu. Zohledňují situaci zjištěnou během tohoto přezkumu, pokud jde o společnost Garware. Uvedené sazby cla (na rozdíl od cel platných na celostátní úrovni pro „všechny další společnosti“) se tedy vztahují výlučně na vývoz výrobků pocházejících z dotyčné země a vyráběných určitými společnostmi, tedy zde uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovážené výrobky veškerých ostatních společností neoznačených výslovně v normativní části tohoto nařízení jménem a adresou, včetně subjektů ve spojení se subjekty konkrétně uvedenými, nemohou požívat výhod plynoucích z těchto sazeb a jsou podrobeny sazbě cla platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(75)
Veškeré nároky vznášené na uplatnění těchto sazeb vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovených pro jednotlivou společnost (např. po změně jména subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být bezodkladně zasílány Komisi (9) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména údaji o změně činnosti společnosti v souvislosti s výrobou, odbytem na domácím trhu nebo na vývoz, s nimiž souvisí například změna jména anebo změna výrobních a prodejních subjektů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi v Indii stanoví takto:
Stát
Společnost
Konečné clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Indie
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
Indie
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Indie
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
Indie
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
Indie
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Indie
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Indie
Všechny ostatní společnosti
19,1
A999“
Článek 2
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky následujícího původu stanoví takto:
Stát
Společnost
Konečné clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi-110 003, India
17,3
A026
Indie
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
Indie
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
Indie
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
Indie
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
Indie
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
Indie
Všechny ostatní společnosti
17,3
A999
Korea
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Korea
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Korea
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Korea
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Korea
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Korea
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Korea
Všechny ostatní společnosti
13,4
A999“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. srpna 2006.
REGOLAMENTO (CE) N. 1288/2006 DEL CONSIGLIO
del 25 agosto 2006
che modifica il regolamento (CE) n. 367/2006 che istituisce un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari dell’India in seguito ad un riesame in previsione della scadenza ai sensi dell’articolo 18 del regolamento (CE) n. 2026/97 e che modifica il regolamento (CE) n. 1676/2001 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari, tra gli altri, dell’India
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 2026/97 del Consiglio, del 6 ottobre 1997, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 19,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (2), in particolare l’articolo 14, paragrafo 1,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
I. Inchiesta precedente e misure attualmente in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 2597/1999 (3) il Consiglio ha imposto un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) («il prodotto interessato») di cui ai codici NC ex 3920 62 19 ed ex 3920 62 90, originari dell’India. L’inchiesta che ha portato all’adozione di tale regolamento è di seguito denominata «l’inchiesta originale». Le misure adottate hanno la forma di dazi ad valorem compresi tra il 3,8 % e il 19,1 % sulle importazioni da parte di esportatori inseriti nell’elenco, con un’aliquota di dazio residuo del 19,1 % sulle importazioni da parte di tutte le altre imprese. Il dazio compensativo imposto ai fogli di PET prodotti ed esportati da Garware Polyester Limited («Garware» o «l’impresa») era del 3,8 %. L’inchiesta originale si è svolta tra il 1o ottobre 1997 e il 30 settembre 1998.
(2)
Con il regolamento (CE) n. 367/2006 (4), il Consiglio ha mantenuto il dazio compensativo definitivo imposto dal regolamento (CE) n. 2597/1999 sulle importazioni di fogli di PET originari dell’India, in seguito a un riesame in previsione della scadenza, ai sensi dell’articolo 18 del regolamento di base.
(3)
Con il regolamento (CE) n. 366/2006 (5), il Consiglio ha modificato il regolamento (CE) n. 1676/2001 (6) in seguito a un esame provvisorio parziale del dazio antidumping in vigore contro cinque produttori indiani e ha imposto un dazio antidumping compreso tra lo 0 % e il 18 %. Il dazio antidumping imposto alle importazioni di fogli di PET Garware era del 17,4 %. Si noti che il tasso di dazio antidumping per Garware è stato aggiustato per tener conto del livello di sovvenzione compensato dal regolamento (CE) n. 367/2006 (cfr. anche il successivo considerando 71).
II. Domanda di riesame intermedio parziale
(4)
I seguenti produttori comunitari hanno presentato una domanda di riesame intermedio parziale del regolamento (CE) n. 2597/1999, limitato al livello del dazio compensativo imposto a Garware: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA e Toray Plastics Europe (di seguito «i richiedenti»). I richiedenti rappresentano una quota consistente della produzione comunitaria di fogli di PET.
(5)
I richiedenti hanno argomentato che il livello delle misure compensative in vigore per le importazioni di fogli di PET Garware non fosse più sufficiente per neutralizzare la sovvenzione pregiudizievole, dato che le circostanze della sovvenzione a Garware erano notevolmente mutate.
III. Inchiesta
(6)
Assodata, previa consultazione del Comitato consultivo, l’esistenza di elementi di prova tali da giustificare l’avvio di un riesame intermedio parziale, il 12 luglio 2005 la Commissione ha annunciato, con un avviso di apertura pubblicato sulla Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (7), l’avvio di un riesame intermedio parziale ai sensi dell’articolo 19, paragrafo 3, del regolamento di base.
(7)
Esso si limita a esaminare l’ampiezza della sovvenzione del produttore esportatore, Garware, per valutare la necessità di continuare, abolire o emendare il livello delle misure in vigore. L’inchiesta si è svolta tra il 1o aprile 2004 e il 31 marzo 2005.
(8)
La Commissione ha informato ufficialmente il produttore esportatore interessato, il governo dell’India («GOI») e i richiedenti dell’avvio dell'esame intermedio parziale. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(9)
Per ottenere le informazioni necessarie per la sua inchiesta, la Commissione ha inviato un questionario a Garware, che rispondendo al questionario ha manifestato una volontà di cooperazione. Presso lo stabilimento di Garware in India è stata effettuata una visita di verifica.
(10)
Garware, GOI e richiedenti sono stati informati dei risultati essenziali della ricerca e hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni (cfr. successivo considerando 73).
B. PRODOTTO INTERESSATO E PRODOTTO SIMILE
I. Prodotto interessato
(11)
Il prodotto interessato sono (cfr. definizione dell’inchiesta originale), fogli di tereftalato di polietilene (PET), originari dell’India, normalmente dichiarati con i codici NC ex 3920 62 19.
II. Prodotto simile
(12)
Come nell’inchiesta originale, si è accertato che i fogli di PET prodotti e venduti da Garware sul mercato interno indiano e quelli esportati dall’India verso la Comunità hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e gli stessi usi. Sono perciò considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 5, del regolamento di base.
C. SOVVENZIONI
I. Introduzione
(13)
In base alle informazioni contenute nella domanda di riesame e alle risposte al questionario della Commissione, sono stati esaminati i seguenti regimi, che secondo i richiedenti comportano la concessione di sovvenzioni.
a) Regimi nazionali
i)
Regime di licenze preventive (Advance Licence Scheme)/Advance Release Order;
ii)
Credito sui dazi d’importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme);
iii)
Regime delle zone economiche speciali e delle unità orientate all’esportazione (Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme);
iv)
Regime di esenzione dal dazio d’importazione sui beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme);
v)
Regimi di esenzione dall’imposta sul reddito (Income Tax Schemes):
-
Regime di esenzione dall’imposta sul reddito da esportazione (Export Income Tax Exemption Scheme),
-
Incentivi per la ricerca e lo sviluppo a livello di imposta sul reddito (Income Tax Incentive for Research and Development);
vi)
Regime di crediti all’esportazione (Export Credit Scheme);
vii)
Certificato di parziale esenzione dai dazi sull’importazione di fattori di produzione a fronte di esportazioni già effettuate (Duty-Free Replenishment Certificate).
(14)
I regimi da i) a iv) e vii) si basano sul Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992 - Legge n. 22/1992 per lo Sviluppo e il Regolamento del Commercio estero) entrata in vigore il 7 agosto 1992 («Legge sul commercio estero»). La legge sul commercio estero del 1992 autorizza il GOI a rilasciare notifiche sulle politiche di esportazione e importazione. Il GOI ha approvato un piano quinquennale sulle politiche di esportazione e importazione per il periodo 1o aprile 2002/31 marzo 2007 («EXIM policy 2002-07»). Il GOI ha inoltre pubblicato un manuale di procedure che disciplinano l’EXIM policy 2002-07 («HOP I 2002-07»), aggiornato a scadenze regolari (8).
(15)
I regimi di esenzione dall’imposta sul reddito [cfr. sopra punto v)] si fondano sull’Income Tax Act 1961 (Legge sull’imposta sul reddito del 1961), modificata ogni anno dalla legge finanziaria.
(16)
Il Regime di crediti all’esportazione [cfr. sopra, punto vi)] si fonda sulle sezioni 21 e 35A del Banking Regulation Act 1949 (Legge bancaria del 1949), che permette alla Reserve Bank of India di dare istruzioni alle banche commerciali riguardo ai crediti per l’esportazione.
b) Regimi regionali
(17)
In base alle informazioni contenute nella domanda di riesame e delle risposte al questionario della Commissione, quest’ultima ha inoltre studiato il Package scheme of incentives (Regime di incentivi - di seguito «PSI») del Governo del Maharashtra («GOM») del 1992. Tale regime si basa su decisioni del dipartimento Industria, energia e lavoro del governo del Maharashtra.
II. Regimi nazionali
1. Regime di licenze preventive (Advance Licence Scheme/Advance Release Order)
a) Base giuridica
(18)
La descrizione dettagliata del regime si trova ai paragrafi da 4.1.1 a 4.1.14 di EXIM policy 2002-07 e ai capitoli da 4.1 a 4.30 del manuale HOP I 2002-07.
b) Ammissibilità
(19)
Non risulta che Garware usasse di un regime di licenze preventive durante il periodo dell’inchiesta; non sono perciò necessarie ulteriori analisi della compensabilità di tale regime.
2. Credito di dazi d’importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme «DEPBS»)
a) Base giuridica
(20)
Una descrizione dettagliata del DEPBS si trova al paragrafo 4.3 di EXIM policy 2002-07 e al capitolo 4 del manuale HOP I 2002-07. All’atto dell’inchiesta originale, esistevano due tipi di DEPB: quello pre-esportazione e quello post-esportazione. Nell’aprile 2000, il DEPB pre-esportazione è decaduto: nell’esame attuale è stato studiato dunque solo il DEPB post-esportazione.
b) Ammissibilità
(21)
Possono beneficiare di tale regime tutti i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori. Risulta che Garware abbia beneficiato di questo regime durante il periodo di inchiesta.
c) Attuazione pratica
(22)
Gli esportatori ammissibili possono chiedere crediti DEPB, che sono calcolati come percentuale del valore dei prodotti finiti esportati nel quadro di tale regime. Le autorità indiane hanno fissato aliquote DEPB per la maggior parte dei prodotti, compreso il prodotto interessato. Esse sono calcolate in base a «standard input-output norms» («SIONs»), che tengono conto del presunto contenuto di fattori produttivi importati nel prodotto destinato all’esportazione e dell’incidenza dei dazi doganali relativi a tali importazioni, indipendentemente dal fatto che siano stati pagati o meno dazi all’importazione.
(23)
Per poter beneficiare del regime, un’impresa deve esportare. All’atto dell’operazione di esportazione, l’esportatore presenta alle autorità indiane una dichiarazione in cui precisa che tale operazione avviene nell’ambito del DEPBS. Per consentire l’esportazione delle merci, le autorità doganali indiane rilasciano, nel corso della procedura di spedizione, una bolla di sortita per l’esportazione indicante, tra l’altro, l’importo del credito DEPBS da concedere per quella determinata operazione di esportazione. In questa fase della procedura, l’esportatore viene a conoscenza del vantaggio di cui beneficerà. Dopo che le autorità doganali hanno rilasciato una bolla di sortita per l’esportazione, il GOI non ha alcun potere decisionale sulla concessione di un credito DEPBS. L’aliquota DEPBS per calcolare il beneficio è quella vigente al momento in cui è stata stilata la dichiarazione di esportazione. Non esiste quindi possibilità alcuna di modificare retroattivamente il livello del vantaggio.
(24)
Risulta inoltre che, adempiuto l’obbligo di esportazione e in base ai principi contabili dell’India, i crediti DEPBS possono essere registrati, secondo i principi della contabilità per competenza, come entrate sui conti commerciali.
(25)
I crediti possono essere usati per pagare dazi doganali su successive importazioni di qualsiasi tipo di beni la cui importazione non sia soggetta a restrizioni, esclusi i beni strumentali. I beni importati grazie a tali crediti possono essere venduti sul mercato interno (previo pagamento dell’imposta sulle vendite) o usati altrimenti.
(26)
I crediti DEPBS sono liberamente trasferibili e validi per un periodo di 12 mesi dalla data del rilascio.
(27)
Una domanda di crediti DEPBS può riguardare fino a 25 operazioni di esportazione o, se registrata elettronicamente, un numero di operazioni di esportazione illimitato. In pratica, non esistono scadenze rigide per chiedere i DEPBS: i periodi di tempo di cui al capitolo 4.47 di HOP I 2002-07 sono infatti sempre conteggiati a partire dall’operazione di esportazione più recente di una determinata domanda di DEPBS.
(28)
L’impresa ha fatto sapere alla Commissione che tale regime verrà presto sospeso e sostituito, dal 1o aprile 2006, da un altro «OMC compatibile». In origine, il DEPB sarebbe dovuto scadere il 1o aprile 2005. Ma, non potendo ancora essere attivato il regime sostitutivo a tale data, il DEPBS è stato prorogato fino al 1o aprile 2006. L’impresa non ha confermato se il nuovo regime sia infine entrato in vigore dopo l’ultima data. Il presunto cambiamento avverrebbe comunque al di fuori del periodo d’inchiesta necessaria al riesame.
d) Conclusioni sul DEPBS
(29)
I crediti DEPBS forniscono una sovvenzione ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. I crediti DEPBS sono contributi finanziari del GOI, usati per compensare i dazi all’importazione: essi riducono così entrate del GOI dovute a dazi altrimenti dovuti. I crediti DEPBS avvantaggiano inoltre l’esportatore, che vede migliorare la liquidità dell’impresa.
(30)
Inoltre, i DEPBS sono condizionati di diritto dall’andamento delle esportazioni e sono quindi ritenuti specifici e passibili di compensazione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 4, lettera a), del regolamento di base.
(31)
Tale regime non può essere ritenuto di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva, che, secondo l’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, non sono considerati sovvenzioni. Esso non è conforme alle norme severe di cui all’allegato I, lettera i), all’allegato II (definizione e norme relative alla restituzione) e all’allegato III (definizioni e norme relative alla restituzione sostitutiva) del regolamento di base. In particolare, l’esportatore non è tenuto a usare effettivamente i beni importati in esenzione di dazio nel processo produttivo e l’importo del credito non è calcolato in funzione dei fattori produttivi effettivamente consumati. Non esiste inoltre sistema o procedura, ai sensi dell’allegato I, lettera i) e degli allegati II e III del regolamento di base, che consenta di verificare quali fattori produttivi siano immessi nel processo produttivo del prodotto esportato o se sia stato effettuato un pagamento eccessivo di dazi all’importazione. Infine, gli esportatori possono fruire dei vantaggi del DEPBS indipendentemente dal fatto che importino fattori di produzione. Per beneficiare del regime è sufficiente esportare dei beni, senza dover dimostrare di aver importato materiali per la loro produzione. Possono quindi beneficiare del DEPBS anche esportatori che acquistino in loco tutti i loro fattori di produzione senza importare beni utilizzabili come fattori di produzione.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(32)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 2, e dell’articolo 5 del regolamento di base, l’importo della sovvenzione compensabile corrisponde al vantaggio per il beneficiario, effettivamente accertato durante il periodo dell’inchiesta del riesame. In proposito, si è ritenuto che il vantaggio fosse conferito al beneficiario al momento dell’operazione di esportazione effettuata nel quadro di tale sistema. In quel momento, il GOI rinuncia ai dazi doganali, il che, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, costituisce un contributo finanziario.
(33)
Sulla scorta di quanto precede, si è ritenuto equo stabilire che il vantaggio conferito a titolo del regime DEPBS corrisponde alla somma dei crediti acquisiti su tutte le operazioni di esportazione effettuate durante il periodo dell’inchiesta. L’impresa ha fatto valere che dal 26 maggio 2005 il tasso applicabile al DEPBS è stato ridotto dall’11 % all’8 %: ma tale presunto cambiamento cade al di fuori del periodo di inchiesta del riesame; non potendo perciò essere verificati effetti e pertinenza del cambiamento, tale ricorso va rifiutato conformemente all’articolo 5 del regolamento di base.
(34)
Gli onorari sostenuti per ottenere la sovvenzione sono stati dedotti dai crediti ricevuti per ottenere l’importo della sovvenzione da usare come numeratore, conformemente all'articolo 7, paragrafo 1, lettera a) del regolamento di base.
(35)
Secondo l’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni è stato ripartito in base al fatturato totale delle esportazioni durante il periodo d’inchiesta del riesame (denominatore), poiché la sovvenzione è concessa in base all’andamento delle esportazioni e non dei quantitativi fabbricati, prodotti, esportati o trasportati. Garware ha tratto beneficio da questo regime durante il periodo di inchiesta e ha ottenuto una sovvenzione del 10,3 %.
3. Regime delle unità orientate all’esportazione (Export Oriented Unit Scheme «EOUS») e regime delle zone economiche speciali (Special Economic Zones Scheme «SEZS»)
a) Base giuridica
(36)
I particolari di questi regimi si trovano ai capitoli 6 (EOUS) e 7 (SEZS) rispettivamente di EXIM policy 2002-07 e di HOP I 2002-07.
b) Ammissibilità
(37)
Poiché non risulta che Garware si sia servita di uno o di entrambi questi regimi nel periodo d’inchiesta, non occorre un’ulteriore analisi della loro compensabilità.
4. Regime di esenzione dal dazio d’importazione sui beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme «EPCGS»)
a) Base giuridica
(38)
Una descrizione dettagliata dell’EPCGS si trova al capitolo 5, EXIM Policy 2002-07 e al capitolo 5, HOP I 2002-07.
b) Ammissibilità
(39)
Possono beneficiare del regime tutti i produttori-esportatori e operatori commerciali-esportatori «legati» a un produttore o a un fornitore di servizi. Risulta che Garware abbia beneficiato di questo regime durante il periodo di inchiesta.
c) Attuazione pratica
(40)
Se rispetta l’obbligo di esportare i prodotti, un’impresa può importare beni strumentali (nuovi e, dall’aprile 2003, usati fino a dieci anni d’età) pagando un’aliquota di dazio ridotta. A tal fine, su domanda e dietro versamento di un’imposta, il GOI rilascia una licenza EPCG. Dall’aprile 2000, il regime prevede una riduzione del 5 % del dazio all’importazione su tutti i beni strumentali importati nel quadro del regime stesso. Per soddisfare l’obbligo di esportazione, i beni strumentali importati devono essere immessi, per un certo periodo, nel processo produttivo di un determinato quantitativo di beni destinati all’esportazione.
d) Conclusioni sull’EPCGS
(41)
L’EPCGS fornisce sovvenzioni ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. La riduzione dei dazi costituisce un contributo finanziario concesso dal GOI, in quanto con tale concessione esse rinunciano a entrate che sarebbero altrimenti dovute. La riduzione dei dazi avvantaggia inoltre l’esportatore che vede la propria liquidità migliorata dai dazi all’importazione risparmiati.
(42)
Il regime EPCG è poi condizionato di diritto dall’andamento delle esportazioni, dato che tali licenze non vengono concesse senza un impegno a esportare. Ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 4, lettera a), del regolamento di base, esso viene perciò ritenuto specifico e compensabile.
(43)
Il regime non può essere considerato un sistema di restituzione del dazio o di restituzione sostitutiva ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base. I sistemi consentiti, di cui all’allegato I, lettera i) del regolamento di base, non riguardano i beni strumentali, perché questi non vengono consumati nella produzione dei beni esportati.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(44)
Il numeratore si ottiene nel modo che segue: conformemente all’articolo 7, paragrafo 3, del regolamento di base, il valore della sovvenzione è stato calcolato in base ai dazi doganali non pagati sui beni strumentali importati, ripartito su un periodo pari a un periodo di ammortamento di tali beni considerato normale nell’industria dei fogli di PET. Per far corrispondere tale importo al valore effettivo del vantaggio nel tempo sono stati aggiunti gli interessi. Conformemente all’articolo 7, paragrafo 1, lettera a) del regolamento di base sono state dedotte le spese sostenute per ottenere la sovvenzione.
(45)
Secondo l’articolo 7, paragrafi 2 e 3 del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni è stato ripartito in base al fatturato delle esportazioni durante il periodo d’inchiesta del riesame (denominatore), poiché la sovvenzione è concessa in base all’andamento delle esportazioni. La sovvenzione ottenuta da Garware è pari all’1,8 %.
5. Regimi di esenzione dall’imposta sul reddito (Income Tax Exemption scheme «ITES»)
a) Base giuridica
(46)
La base giuridica di questo regime è l’Income Tax Act 1961, modificato annualmente dalla legge finanziaria. Quest’ultima stabilisce ogni anno la base per la riscossione delle imposte nonché le esenzioni e deduzioni che è possibile far valere. Le imprese esportatrici possono far valere le esenzioni dall’imposta sul reddito di cui alle sezioni 10A, 10B e 80HHC dell’Income Tax Act 1961.
b) Attuazione pratica
(47)
Poiché non risulta che Garware abbia goduto di benefici ai sensi dell’ITES, non occorre un’ulteriore analisi della compensabilità di questo regime.
6. Regime di crediti all’esportazione (Export Credit Scheme «ECS»)
a) Base giuridica
(48)
I dettagli relativi a tale regime si trovano nella Master Circular IECD n. 5/04.02.01/2002-03 (crediti all’esportazione in valuta straniera) e nella Master Circular IECD n. 10/04.02.01/2003-04 (crediti all’esportazione in rupie), pubblicate dalla Banca centrale indiana (RBI) e destinate a tutte le banche commerciali indiane.
b) Ammissibilità
(49)
Possono beneficiare del regime i produttori esportatori e gli operatori commerciali esportatori. Risulta che Garware abbia beneficiato di questo regime durante il periodo di inchiesta.
c) Attuazione pratica
(50)
Nel quadro di questo regime, la RBI fissa ufficialmente i tassi massimi di interesse applicabili ai crediti all’esportazione in valuta estera e in rupie che le banche commerciali possono praticare nei confronti degli esportatori «per rendere loro accessibile il credito a tassi competitivi a livello internazionale». L’ECS si compone di due sottoregimi: il Pre-Shipment Export Credit Scheme, o «packing credit» (regime di crediti all’esportazione pre-spedizione), che fornisce crediti a un esportatore per acquistare, trasformare, fabbricare, imballare e/o spedire dei beni prima dell’esportazione, e il Post-Shipment Export Credit Scheme (regime di crediti all’esportazione post-spedizione), relativo a prestiti per consolidare il capitale circolante per finanziare i crediti a breve termine per l’esportazione. La RBI obbliga inoltre le banche a destinare una certa percentuale del loro credito bancario netto al finanziamento delle esportazioni.
(51)
Grazie a queste Master Circulars della RBI, gli esportatori possono ottenere crediti all’esportazione a tassi di interesse migliori di quelli dei crediti commerciali normali (crediti per cassa), che sono a livello di mercato.
d) Conclusioni sull’ECS
(52)
Innanzitutto, diminuendo i costi di finanziamento rispetto a quelli a tassi d’interesse di mercato, i tassi d’interesse agevolati di cui sopra danno all’esportatore un vantaggio ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Nonostante il fatto che i crediti agevolati dell’ECS siano concessi da banche commerciali, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, punto iv), del regolamento di base, il vantaggio è un contributo finanziario concesso da una pubblica amministrazione. La RBI è un ente pubblico, che rientra perciò nella definizione di «pubblica amministrazione» di cui all’articolo 1, paragrafo 3, del regolamento di base, e istruisce le banche commerciali sulla concessione di finanziamenti agevolati alle imprese esportatrici. Questi finanziamenti agevolati equivalgono ad una sovvenzione, ritenuta specifica e compensabile poiché ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 4, lettera a), del regolamento di base i tassi d’interesse preferenziali sono condizionati dall’andamento delle esportazioni.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(53)
L’importo della sovvenzione si calcola in base alla differenza tra l’interesse pagato per i crediti all’esportazione usati durante il periodo d’inchiesta del riesame e l’importo che sarebbe stato pagato applicando gli stessi interessi dei normali crediti commerciali usati dall’impresa. Conformemente all’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni (numeratore) è stato ripartito in base al fatturato totale delle esportazioni durante il periodo dell’inchiesta del riesame (denominatore), poiché la sovvenzione è condizionata dall’andamento delle esportazioni e non viene concessa rispetto a quantitativi fabbricati, prodotti, esportati o trasportati. Garware ha goduto di benefici dell’ECS e ha ottenuto una sovvenzione pari all’1,2 %.
7. Certificato di parziale esenzione dai dazi sull’importazione di fattori di produzione a fronte di esportazioni già effettuate (Duty Free Replenishment Certificate «DFRC»)
a) Base giuridica
(54)
La base giuridica di questo regime si trova ai paragrafi da 4.2.1 a 4.2.7 di EXIM Policy 2002-07 e ai paragrafi da 4.31 a 4.36 di HOP I 2002-07.
b) Attuazione pratica
(55)
Poiché non risulta che Garware abbia goduto di benefici ai sensi dell’DFRC, non occorre un’ulteriore analisi della compensabilità di questo regime.
III. Regimi regionali
a) Base giuridica
(56)
Per incoraggiare l’industrializzazione delle aree meno sviluppate dello Stato, fin dal 1964 il GOM concede vari incentivi a unità di nuova costituzione o in fase di espansione nelle regioni in via di sviluppo del suo territorio, nel quadro di un regime comunemente noto come «Package Scheme of Incentives» (regime di incentivi). Il regime è stato modificato più volte dalla sua introduzione: il «regime 1993» è stato operativo dal 1o ottobre 1993 al 31 marzo 2001, mentre l’emendamento più recente, il «regime 2001», introdotto il 31 marzo 2001, resterà operativo fino al 31 marzo 2006. IL PSI del GOM si compone di vari sottoregimi, il principale dei quali è l’esenzione dall’imposta locale sulle entrate e il rimborso dell’imposta sul consumo.
b) Ammissibilità
(57)
Per poter beneficiare del regime, le imprese devono investire nelle aree meno sviluppate installandovi un nuovo stabilimento industriale o apportando nuovi capitali per espandere o diversificare uno stabilimento già esistente. A seconda del loro diverso grado di sviluppo economico, le aree in questione sono classificate in varie categorie. I criteri principali per stabilire l’importo degli incentivi sono: l’area in cui l’impresa è o sarà situata e l’entità degli investimenti che intende realizzarvi.
c) Attuazione pratica
(58)
Esenzione dall’imposta locale sulle entrate: i beni sono di solito soggetti all’imposta centrale sulle vendite (per le vendite tra Stati) o all’imposta locale sulle vendite (per le vendite all’interno di uno Stato) a diversi livelli, a seconda dello, o degli, Stati in cui sono effettuate le transazioni. Le importazioni o esportazioni non sono soggette a imposte sulle vendite, mentre le vendite all’interno sono soggette a un’imposta alle aliquote in vigore. In seno a questo regime di esenzione, le unità designate non devono versare l’imposta sulle vendite relativa alle loro transazioni. Analogamente, le unità designate sono esenti dal versamento dell’imposta locale sulle vendite quando acquistano beni da un fornitore ammissibile a beneficiare del regime. L’operazione di vendita non dà alcun vantaggio all’unità designata che vende, ma l’operazione di acquisto dà un vantaggio all’unità designata che acquista. È risultato che Garware ha tratto beneficio da questa esenzione durante il periodo di inchiesta.
(59)
Rimborso dell’imposta sul consumo: Octroi è un’imposta riscossa dagli enti locali indiani, GOM compreso, sui beni che oltrepassano il confine territoriale di una città o di una zona. Le imprese industriali possono chiedere al GOM il rimborso dell’imposta sul consumo se i loro impianti si trovano in città e distretti determinati del territorio dello stato. L’importo globale rimborsabile è limitato a 100 % dell’investimento in capitale fisso. È risultato che Garware ha beneficiato di tale rimborso durante il periodo di inchiesta.
d) Conclusioni sul PSI (regime di incentivi) del GOM
(60)
Il PSI del GOM fornisce sovvenzioni ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. I due sottoregimi suesposti costituiscono un contributo finanziario del GOM, poiché questa concessione riduce le entrate del GOM che sarebbero altrimenti dovute. L’esenzione/rimborso avvantaggia inoltre l’impresa, poiché ne migliora la liquidità.
(61)
L’impresa sostiene che il GOM ha abolito l’imposta sulle vendite il 1o aprile 2005, sostituendola con un regime tipo IVA, nel cui ambito essa paga l’aliquota completa. Il presunto cambiamento è avvenuto tuttavia dopo la fine del periodo di inchiesta: i suoi effetti e la sua pertinenza non possono dunque essere verificati. Non è stata comunque fornita alcuna informazione relativa al regime e agli obblighi dell’impresa nell’ambito del medesimo. In base all’articolo 5 del regolamento di base, l’argomentazione va respinta.
(62)
Possono beneficiare del regime solo imprese che abbiano effettuato investimenti in alcune precise aree geografiche nel territorio dello Stato del Maharashtra. Non ne possono beneficiare quelle aventi sede al di fuori di tali aree. L’entità del vantaggio varia a seconda dell’area interessata. Il regime è specifico ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 2, lettera a), e dell’articolo 3, paragrafo 3, del regolamento di base e dunque passibile di compensazione.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(63)
Riguardo all’esenzione dall’imposta sulle vendite, l’importo della sovvenzione è stato calcolato in base all’importo dell’imposta sulle vendite normalmente dovuta durante il periodo d’inchiesta del riesame e non pagata grazie al regime di esenzione. Anche riguardo all’imposta sul consumo, il vantaggio per l’esportatore è rappresentato dall’importo dell’imposta rimborsata durante il periodo d’inchiesta. In base all’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, il valore delle sovvenzioni (numeratore) è stato ripartito sul totale delle vendite effettuate durante il periodo d’inchiesta del riesame (denominatore), poiché la sovvenzione non è condizionata dall’andamento delle esportazioni né viene concessa rispetto a quantitativi fabbricati, prodotti, esportati o trasportati. In questo periodo, Garware ha beneficiato dei regimi suesposti e ottenuto sovvenzioni pari all’1,6 %.
IV. Importo delle sovvenzioni compensabili
(64)
Secondo quanto disposto dal regolamento di base, per il produttore esportatore oggetto dell’inchiesta, l’importo ad valorem delle sovvenzioni compensabili è del 14,9 %. L’importo della sovvenzione supera la soglia minima di cui all’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento di base.
(in %)
Regime
DEPB
EPCG
ECS
PSI del GOM
Totale
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Si ritiene pertanto che, ai sensi dell’articolo 19 del regolamento di base, le misure attualmente in vigore non siano più in grado di neutralizzare le sovvenzioni compensabili che danneggiano l’industria comunitaria.
V. Carattere permanente dei mutamenti cui è andata soggetta la sovvenzione
(66)
Ai sensi dell’articolo 19, paragrafo 2, del regolamento di base, si è cercato di valutare se basti continuare ad applicare le attuali misure per neutralizzare la sovvenzione compensabile che causa il danno.
(67)
È risultato, durante il periodo di inchiesta, che Garware ha continuato a beneficiare della sovvenzione compensabile delle autorità indiane. Inoltre, il tasso di sovvenzione calcolato durante l’esame è molto più alto di quello emerso dalla ricerca originale. I regimi di sovvenzioni analizzati sopra danno benefici ricorrenti. A parte il DEPBS e il rimborso dell’imposta sulle vendite, nulla fa pensare che tali regimi si estinguano in un prossimo futuro. Secondo Garware, un regime sostitutivo del DEPBS avrebbe dovuto entrare in vigore il 1o aprile 2006. Dall’impresa non è pervenuta alcuna conferma che ciò sia effettivamente avvenuto. La situazione creatasi sostituendo al DEBPS un sedicente regime «OMC compatibile», sul quale la Commissione non ha alcuna informazione, andrà valutata a tempo debito. Mancando prove sostanziali della sostituzione del DEBPS, si presuppone che, ai fini dell’esame in corso, il DEPBS sia ancora in vigore. L’impresa non ha poi fornito alcun dettaglio sul regime di «tipo IVA» che avrebbe sostituito l’imposta sulle vendite nel GOM dopo la fine del periodo d’inchiesta e si presuppone perciò che, ai fini dell’esame in corso, tale regime sia ancora in vigore.
(68)
Poiché è dimostrato che l’impresa beneficia di sovvenzioni ben più elevate di quelle precedenti e che è probabile che continui a riceverne in misura superiore a quanto emerso dall’inchiesta originale, si conclude che continuare ad applicare l’attuale misura non basti a neutralizzare la sovvenzione compensabile che causa il danno e che il livello delle misure vada dunque modificato per riflettere le nuove risultanze.
VI. Conclusioni
(69)
Viste le conclusioni riguardo al livello di sovvenzione di Garware e l’incapacità delle attuali misure di neutralizzare le sovvenzioni compensabili accertate, il dazio compensativo sulle importazioni di Garware del prodotto interessato va modificato per riflettere i nuovi livelli di sovvenzione emersi.
(70)
Il dazio compensativo modificato, di cui al considerando 72, è stato portato al nuovo tasso di sovvenzione emerso durante il presente esame, in quanto il margine di danno calcolato nell’inchiesta originale resta più elevato.
(71)
Poiché ai sensi dell’articolo 24, paragrafo 1, del regolamento di base e dell’articolo 14, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 384/96, un prodotto non può essere soggetto sia al dazio antidumping che a quello compensativo in una stessa situazione dovuta a dumping o a sovvenzione all’esportazione, dal dazio antidumping imposto a Garware dal regolamento (CE) n. 1676/2001 verrà dedotto il dazio compensativo che questa inchiesta ha accertato corrispondere alla sovvenzione per l’esportazione (13,3 %). A seguito della modifica di quest’ultimo, introdotta dal regolamento (CE) n. 366/2006, per Garware è stato accertato un margine di dumping del 20,1 %. Da ciò è stato dedotto il 2,7 % per riflettere il dazio di compensazione allora in vigore e pari alla sovvenzione per l’esportazione: all’impresa è stato così imposto un dazio antidumping del 17,4 %. In seguito a questa inchiesta, dal suo individuale dazio antidumping andrà dedotto un ulteriore 10,6 % per tener conto del diritto compensativo corrispondente alla sovvenzione per l’esportazione accertata; il dazio antidumping imposto a Garware dovrebbe perciò ridursi nella stessa misura, al 6,8 %.
(72)
Per quanto precede, riguardo a Garware, si propongono i seguenti dazi espressi in prezzi CIF alla frontiera comunitaria, al netto del dazio doganale:
(in %)
Margine di sovvenzione all’esportazione
Margine di sovvenzione totale
Margine di dumping
Dazio compensativo
Dazio antidumping
Aliquota totale del dazio
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, il GOI e i ricorrenti sono stati informati degli elementi e delle considerazioni essenziali in base ai quali si raccomanda la modifica delle misure in vigore e hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni. Né Garware né il GOI hanno presentato alcuna osservazione; nelle loro osservazioni, i ricorrenti concordano con le conclusioni raggiunte dalla Commissione.
(74)
Le aliquote individuali di dazio compensativo e antidumping dell’impresa precisate in questo regolamento sono state fissate in base ai risultati delle inchieste che hanno portato ad adottare il regolamento (CE) n. 367/2006 e il regolamento (CE) n. 366/2006, nonché ai risultati dell’inchiesta attuale. Essi riflettono la situazione accertata dalla presente inchiesta riguardo a Garware. Tali aliquote di dazio (contrariamente al dazio nazionale applicabile a «tutte le altre imprese») si applicano perciò solo alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati da imprese e, quindi, da precise persone giuridiche esplicitamente indicate. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra impresa non specificamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, con ragione sociale e indirizzo, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota di dazio applicabile a «tutte le altre imprese».
(75)
Eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali di dazio compensativo e antidumping (per esempio, in caso di cambiamento della ragione sociale dell’impresa o di creazione di nuove entità di produzione o di vendita) vanno immediatamente inoltrate alla Commissione (9) complete di ogni pertinente informazione, come l’indicazione di eventuali mutamenti nell’attività dell’impresa riguardanti la produzione, le vendite interne e estere e collegate, ad esempio, al suddetto cambiamento della ragione sociale o ai suddetti cambiamenti a livello delle entità di produzione o di vendita,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
All’articolo 1 del regolamento (CE) n. 367/2006 del Consiglio, il paragrafo 2 è sostituito dal seguente:
«2. L’aliquota di dazio, applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto per beni importati prodotti in India dalle sottoelencate imprese, è la seguente:
Paese
Impresa
Dazio definitivo (%)
Codice supplementare TARIC
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
India
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
India
Tutte le altre imprese
19,1
A999»
Articolo 2
All’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1676/2001 del Consiglio, il paragrafo 2 è sostituito dal seguente:
«2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, per i prodotti originari dei paesi di seguito elencati è la seguente:
Paese
Impresa
Dazio definitivo (%)
Codice supplementare TARIC
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
India
Tutte le altre imprese
17,3
A999
Corea del Sud
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, South Korea
0,0
A244
Corea del Sud
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, South Korea
7,5
A224
Corea del Sud
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, South Korea
0,0
A222
Corea del Sud
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, South Korea
7,5
A226
Corea del Sud
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, South Korea
7,5
A225
Corea del Sud
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, South Korea
7,5
A223
Corea del Sud
Tutte le altre imprese
13,4
A999»
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 25 agosto 2006.