Nařízení Rady (ES) č. 1796/1999
ze dne 12. srpna 1999
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny a o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z Korejské republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na čl. 9 a 10 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultacích s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 362/1999 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovozy ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR"), Indie, Mexika, Jihoafrické republiky a Ukrajiny do Evropského společenství a přijala závazky nabídnuté některými vývozci z Maďarska a Polska.
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(2) Po zavedení prozatímních antidumpingových cel byla zúčastněným stranám, které o to požádaly, dána příležitost k projednání připomínek. Stranám byla sdělena nezbytná fakta a důvody, které vedly k doporučení zavést konečné antidumpingové clo a konečné inkaso částek vybíraných formou prozatímních cel ve výši cel konečných. Po tomto ohlášení jim byla také poskytnuta lhůta k vyjádření námitek.
(3) Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a, pokud byly uznány, byly konečné závěry pozměněny.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A PODOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(4) S odvoláním na bod 7 odůvodnění prozatímního nařízení se dotyčnými výrobky rozumějí ocelová lana a kabely, včetně lan uzavřených, s výjimkou lan a kabelů z korozivzdorné oceli, s maximálním průřezem přes 3 mm, (dále jen v průmyslové terminologii užívané označení ocelová drátěná lana neboli "SWR").
(5) Předpokládalo se, že SWR se dělí na dva samostatné výrobky podle konkrétní oblasti uplatnění nebo využití, tj. na lana obecně určená k obecnému použití a na lana speciální používaná ve specifických průmyslových odvětvích.
(6) Oproti předpokladu o existenci dvou různých samostatných výrobků, tj. lan k obecnému využití a lan speciálních, se zjistilo, že vyvážející výrobci vyrábějí široký sortiment různých typů SWR a že všechna SWR mají shodné základní fyzikální parametry (např. ocelové dráty splétané do pramenů, které se navíjejí kolem jádra a tvoří lano, a jádro samotné). Všechna SWR měla také podle zjištění shodné základní technické parametry (u všech byl pramen tvořen určitým počtem drátů, lano určitým počtem pramenů, všechna měla stanovený průměr a specifickou stavbu).
(7) Rozdílné typy SWR se mohou dělit na řadu výrobkových skupin podle fyzikálních a technických parametrů. Zatímco skupiny SWR z horní a dolní části nabídkového spektra jsou jednoznačně nezaměnitelná, lana z přidružených skupin zaměnitelná jsou. Závěrem lze konstatovat, že mezi skupinami SWR existuje jistý převis a konkurence. Vzhledem k tomuto převisu mezi skupinami nebylo možno vést jasnou dělící čáru v žádném bodě nabídkového spektra SWR. Tento závěr je v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství [3].
(8) Vzhledem ke zjištění, že všechna SWR měla shodné základní fyzikální a technické parametry a využití, lze závěrem konstatovat, i přes určité rozdíly mezi SWR z horní a dolní části nabídkového spektra a vzhledem k tomu, že mezi SWR v sousedních skupinách existuje konkurenční vztah, že se u všech výrobků v dané nabídce jedná o výrobek jeden, a z toho důvodu se všechna SWR považují za jeden výrobek.
2. Podobný výrobek
(9) S odvoláním na bod 8 odůvodnění prozatímního nařízení shledala Komise, že SWR dovážená z uvedených zemí a SWR vyráběná a prodávaná průmyslovými odvětvími Společenství v jeho členských státech si jsou z hlediska fyzikálních a technických parametrů navzájem podobná. Komise také shledala, že Společenstvím vyráběná SWR a dovážená SWR mají v zásadě shodné využití a vzájemně si konkurují.
(10) Předpokládalo se, že SWR vyráběná a prodávaná výrobci ze Společenství nejsou stejná jako SWR, která se z uvedených zemí dovážela. Námitky se týkaly zejména toho, že vyváženými výrobky z uvedených zemí byla převážně SWR k obecnému využití, zatímco výrobkem vyráběným ve Společenství byla specializovaná SWR. Další námitkou bylo, že výrobci z Evropského společenství zahrnuli v posuzovaném období do svého sortimentu SWR větší množství takzvaných specializovaných druhů tohoto výrobku, což je patrné z navýšení jejich jednotkové ceny.
(11) Z šetření vyplynuly tyto závěry:
- výrobci ze zemí Společenství se zabývají výrobou celého sortimentu SWR, stejně jako výrobci vyvážející, tj. výrobou specializovaných SWR i lan určených k obecnějšímu využití,
- převis mezi výrobky vyráběnými ve Společenství a výrobky od vyvážejících výrobců je prokázán objemem prodejů, v nichž byly zjištěny prodeje srovnatelných modelů SWR (75 % objemu prodejů vyvážejících výrobců a 51 % objemu prodejů průmyslových odvětví Společenství). Tento převis je prokazatelný také tím, že SWR vyráběná ve Společenství a SWR dovážená zahrnují všechny příslušné kódy kombinované nomenklatury (kódy KN).
(12) Prozatímní závěry, že SWR vyráběná ve Společenství a SWR dovážená jsou příbuznými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen "základní nařízení") se tímto potvrzují.
D. DUMPING
1. Běžná hodnota
1.1 Stanovení běžné hodnoty
(13) Indický vyvážející výrobce požadoval, aby se výrobní náklady na období šetření (1. leden 1997 až 31. březen 1998, dále jen "OŠ") určovaly na základě údajů z období, které OŠ předcházelo. Podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se ale pro získání reprezentativního výsledku ohledně dumpingu OŠ volí a údaje k analýze běžně pocházejí pouze z tohoto období. Žádné důkazy, které by odůvodňovaly vhodnější použití výrobních nákladů z období, které OŠ předcházelo, nebyly předloženy. Zvláště je třeba poznamenat, že vyvážející výrobce nadále vyráběl a prodával uvedené druhy výrobků i během OŠ. Závěry učiněné na základě údajů zjištěných během OŠ byly tedy považovány za reprezentativní a žádosti proto nebylo vyhověno.
(14) Jihoafrický a indický vyvážející výrobce vyjádřili námitky proti postupu stanovení konstrukce běžné hodnoty dotyčného výrobku.
(15) Jihoafrický vyvážející výrobce tvrdil, že výpočet ziskového rozpětí z tuzemských prodejů nebyl vhodný, jelikož vycházel ze všech tuzemských transakcí, včetně tuzemských prodejů důlních SWR. Vzhledem ke specifickým vlastnostem důlních SWR, která se nevyvážejí do Společenství a jsou specifickým výrobkem vyráběným za použití složitého strojního vybavení a prodávaným se značnou ziskovým rozpětím, požadoval, aby se ziskové rozpětí z tuzemských prodejů důlních SWR nezahrnovalo do výpočtu běžné hodnoty ostatních druhů lan.
(16) Indický vyvážející výrobce požadoval, aby se tuzemské prodeje určitých druhů výrobků vysoké hodnoty vyloučily z výpočtu konstrukce běžné hodnoty, jelikož se během OŠ tyto výrobky nevyvážely nebo jen zřídka, a jejich tuzemské prodeje vynesly neobyčejně vysoké zisky, což zkreslilo údaje o průměrném zisku z dotyčného výrobku.
(17) Šetření prokázalo, že jihoafrická důlní SWR a indické vysoce hodnotné druhy výrobků jsou "výrobky příbuznými" ve vztahu k vybranému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Ziskové rozpětí použité k výpočtu běžné hodnoty bylo tedy stanoveno správně v souladu s čl. 2 odst. 3, 4 a 6 základního nařízení, tj. na základě veškerých tuzemských prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V tomto kontextu je nutno poznamenat, že pro stanovení ziskového rozpětí podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení není podstatné, zda se dotyčné typy výrobků vyvážely také do Společenství vzhledem k tomu, že se ve smyslu základního nařízení jedná o výrobky obdobné.
(18) Vzniklé nároky byly tedy zamítnuty.
(19) Jako alternativu k výše uvedeným nárokům požadoval indický výrobce, aby se průměrný zisk vypočítával ze všech tuzemských prodejů, tj. z prodejů ziskových i neziskových druhů výrobků, a nikoli pouze z tuzemských prodejů ziskových kategorií. K tomuto je nutno poznamenat, že podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení musí částka zisků vycházet z údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku na tuzemském trhu vyvážející země v běžném obchodním styku. V tomto kontextu se prodeje pod výší nákladů na určitý druh výrobku uvažují pro stanovení ziskového rozpětí pouze tehdy, nepřesahuje-li objem neziskových prodejů tohoto druhu výrobku 20 % veškerých prodejů příslušného druhu, nebo není-li vážený průměr prodejní ceny pod váženým průměrem nákladů na jednotku výroby. Stanovení ziskového rozpětí se tímto pravidlem řídilo, a v důsledku toho nemohla být ani tato požadovaná alternativa přijata.
(20) Jelikož žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty nebyly předloženy, schvalují se závěry z bodů 9 až 13 odůvodnění.
1.2 Volba podobné země pro země s netržní ekonomikou
(21) Čínští a ukrajinští vyvážející výrobci protestovali proti výběru Indie jako podobné země a žádali revizi této prozatímní volby. Ukrajinský vyvážející výrobce navrhoval Korejskou republiku (dále jen "Jižní Korea") z důvodu existence volného trhu.
(22) Argumenty předložené proti volbě Indie jako podobné země byly pečlivě analyzovány a poté se z níže uvedených důvodů od této volby upustilo. Při absenci spolupracujících třetích zemí s tržní ekonomikou, které by nepodléhaly současnému šetření, představovalo Polsko nejpřijatelnější variantu podobné země pro výpočet běžné hodnoty pro Čínu a Ukrajinu.
(23) V souvislosti s prozatímním ohlášením zpochybnili čínští a ukrajinští vyvážející výrobci také výběr Polska jako podobné země; tvrdili, že Jižní Korea by byla vhodnější z hlediska výše dovozního cla, velikosti domácího trhu a stávající konkurence na tomto trhu. Polsko však bylo považováno za správnou volbu s ohledem na nízké dovozní clo, volnost a velikost domácího trhu, konkurenci mezi tuzemskými výrobci a skutečnost, že polská SWR umožňovala z celkového hlediska nejreprezentativnější srovnání shodných modelů SWR s modely vyráběnými v Číně a na Ukrajině.
(24) Pokud jde o Jižní Koreu, bylo uvedeno, že ačkoli tato země má rovněž nízkou sazbu dovozního cla, má mnohem nižší procento tuzemských prodejů srovnatelných s čínskými dovozy do Evropského společenství.
(25) Polsko bylo tedy vybráno jako nejpřijatelnější varianta podobné země pro Ukrajinu i pro ČLR.
2. Vývozní cena
(26) Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky k vývozní ceně, schvalují se závěry uvedené v bodech 14 až 17 prozatímního nařízení.
3. Srovnání
(27) Jeden polský vyvážející výrobce znovu zopakoval svůj požadavek na úpravy běžné hodnoty s ohledem na rozdíly ve financování zásob a poplatcích za skladování mezi tuzemskými a vývozními prodeji. Při absenci nových důkazů o účinku výše uvedených faktorů na cenovou srovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení nebyl tento požadavek akceptován.
(28) Stejný polský vyvážející výrobce a jeden vyvážející výrobce z Maďarska znovu zopakovali požadavek na úpravy běžné hodnoty s ohledem na rozdíly v úrovni obchodních operací. Vzhledem k předloženým novým důkazům byly tyto požadavky znovu posouzeny a akceptovány, neboť se prokázalo, že vývozní cena a běžná hodnota pocházely z rozdílných úrovní obchodních operací, a tento rozdíl ovlivnil cenovou srovnatelnost.
(29) Vzhledem k tomu, že se vývozní prodeje uskutečňovaly výhradně na velkoobchodní úrovni, zatímco tuzemské prodeje se prováděly jak přes velkoobchod, tak přímo konečnému uživateli, předložil indický vyvážející výrobce požadavek na úpravu v důsledku rozdílů v úrovni obchodních operací. Úprava byla uznána v rozsahu předloženého požadavku.
(30) Polský vyvážející výrobce vyjádřil nesouhlas, aby se ke stanovení prozatímních výsledků užívaly k převodu vývozní ceny na domácí měnu průměrné měsíční směnné kurzy. Tento výrobce tvrdil, že se měly účinně používat skutečné směnné kurzy. V této souvislosti je třeba poznamenat, že užití průměrných měsíčních směnných kurzů je standardní praxí. Kromě toho byly oba přístupy vyzkoušeny se zjištěním, že rozdíly jsou pouze okrajové a že každý pozitivní rozdíl je vyvážen rozdílem negativním, tj. žádný z těchto přístupů nevyústil ve výrazně vyšší nebo nižší směnný kurz a dopad této sporné otázky na konečné dumpingové rozpětí nebyl významný. V důsledku toho bylo rozhodnuto pokračovat v zavedené praxi používání průměrných měsíčních směnných kurzů.
(31) Jihoafrický vyvážející výrobce požadoval dotaci na měnovou konverzi na vývozní ceny z důvodu, že porovnání nejnižšího kurzu měny a ECU během OŠ s nejvyšším směnným kurzem v roce 1999 prokázalo závažnou devalvaci ECU.
(32) V souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení byl tento požadavek zamítnut, protože kolísání směnných kurzů během OŠ neprokázalo udržitelný trend, který by byl důvodem k úpravě. Kromě toho je třeba poznamenat, že průměrná devalvace ECU ve srovnání s jihoafrickým randem byla během OŠ velice nízká.
(33) Jelikož žádné další připomínky k cenovému porovnání předloženy nebyly, schvalují se závěry uvedené v bodech 17 až 19 a 21 až 23 prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 Metodika
(34) V této prozatímní etapě byly při určování dumpingu vyloučeny vývozní prodeje SWR indického vyvážejícího výrobce partnerskému dovozci ve Společenství, které byly tímto dovozcem následně transformovány.
(35) Po ohlášení prozatímních výsledků vyjádřil indický vyvážející výrobce proti tomuto postupu protest. Požadoval, aby byl dumping prověřených vývozních transakcí, tzn. včetně vývozních transakcí s výrobky, které byly následně transformovány, jak se uvádí v předchozím bodu, vyjádřen v procentech z celkové ceny CIF. Na podporu tohoto požadavku poukázal vyvážející výrobce na to, že by se jakákoli antidumpingová opatření měla vztahovat na všechny dovozy dotyčného výrobku.
(36) Tento požadavek nemohl být akceptován. Za prvé by bylo obtížné vypočítat spolehlivou vývozní cenu pro dané výrobky, které se následně v transformovaném stavu znovu prodávají. Za druhé tvořily vývozní prodeje rozhodné pro stanovení dumpingového rozpětí 80 % veškerých opětovných vývozních prodejů do Společenství uskutečněných vyvážejícím výrobcem během OŠ. Tato fakta byla považována z velké části za dostatečný základ pro reprezentativní výsledky. Za třetí vzhledem k tomu, že vývozní prodeje následně transformovaných výrobků nemohly být použity pro výpočet dumpingu, nepřicházely v úvahu ani pro výpočty dumpingového rozpětí, neboť umělým snížením dumpingového rozpětí by se výsledky zkreslily.
(37) Z toho důvodu se metodika uvedená v bodech 24 až 26 odůvodnění, která byla použita ke stanovení prozatímních výsledků, schvaluje.
4.2 Úroveň dumpingového rozpětí
(38) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty na druh výrobku porovnán s váženým průměrem vývozní ceny na základě cen ze závodu a na stejné úrovni obchodních operací.
(39) Po revizi výpočtů se zejména z důvodu, že běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu vycházejí z údajů o domácích prodejích polské výroby, s konečnou platností stanovují dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech z ceny CIF nepodléhající clu na hranicích Společenství takto:
-ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA: | 60,4 % |
-MAĎARSKO:
Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt | 28,1 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 28,1 % |
-INDIE:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 23,8 % |
Mohatta & Heckel | 30,8 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 30,8 % |
-KOREJSKÁ REPUBLIKA:
Kiswire Ltd | 1,2 % |
Manho Rope & Wire Ltd | 0,1 % |
Chung Woo Rope Co. Ltd | 0,2 % |
Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd | 0,4 % |
-MEXIKO:
Aceros Camesa SA de CV | 95,6 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 95,6 % |
-POLSKO:
Drumet SA | 27,9 % |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka ograniczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Lindrut Linmet" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia | 48,3 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 48,3 % |
-JIHOAFRICKÁ REPUBLIKA:
Haggie Rand Ltd (společnost změnila název a v současnosti se jmenuje Haggie) | 132 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 132 % |
-UKRAJINA: | 51,8 % |
E. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Výroba Společenství
(40) Při absenci nových informací se tedy schvalují prozatímní závěry uvedené v bodech 34 až 36 odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Výrobní odvětví Společenství
(41) Po obdržení připomínek zúčastněných stran zastupují výrobní odvětví Společenství níže uvedené podniky.
(42) Následujících 16 stěžovatelů z řad výrobců Evropského společenství a čtyři výrobci, kteří stížnost podpořili a spolupracovali při vyšetřování, vytvořili skupinu "výrobního odvětví Společenství" ve smyslu článku 4 základního nařízení:
- Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Německo),
- Bridon International Limited (Spojené království),
- BTS Drahtseile GmbH (Německo),
- Cables Y Alambres Especiales SA (Španělsko),
- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),
- Cordoaria Oliveira SA (Portugalsko),
- Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Německo),
- Holding FICADI (Francie),
- Iscar Funi Metallice (Itálie),
- D. Koronakis SA (Řecko),
- Metalcalvi Wire Ropes (Itálie),
- Midland Wire Cordage Co. Ltd (Spojené království),
- Randers Rebslaareri (Dánsko),
- Redaelli Tecnacordati SpA (Itálie),
- Trefileurope (Francie),
- Trenzas Y Cables SL (Španělsko),
- Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Německo),
- Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Rakousko),
- Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Německo),
- Wadra GmbH (Německo).
3. Dovozy uskutečňované výrobním odvětvím Společenství
(43) Některé zúčastněné strany zpochybnily výpočet úrovně dovozů uskutečňovaných výrobním odvětvím Společenství.
(44) Je nutno poznamenat, že údaje o dovozech vycházely z řádně ověřených soupisů vývozních prodejů předložených vývozci. Dovozy uskutečněné výrobním odvětvím Společenství představovaly na základě těchto údajů 4,4 % spotřeby během období šetření.
(45) Analýza provedená v prozatímním nařízení se závěrem, že vzhledem k nízké hladině dovozů zůstává i nadále hlavní náplní činnosti výrobního odvětví Společenství výroba SWR, se schvaluje. Navíc nízká hladina dovozů neměla za cíl chránit výrobce z Evropského společenství před škodlivými účinky dumpingu, ani jim neumožňovala nepatřičně z těchto dovozů těžit.
F. ÚJMA
1. Předběžné poznámky - období šetření
(46) Objevily se námitky, že zařazení roku 1994 zkresluje analýzu způsobených škod, protože největší procento dovozů se uskutečnilo v letech 1994 a 1995, a poté se hladina dovozů z uvedených zemí ustálila. Další námitkou bylo, že situace v průmyslu Společenství byla stabilní od roku 1995 do OŠ. Výsledkem byl požadavek zahájit období šetření způsobených škod rokem 1995.
(47) Cílem šetření je vyhodnotit účinek dumpingových dovozů na hospodářskou situaci v průmyslu Společenství během OŠ. K provedení takové analýzy se stanovují trendy pro řadu hospodářských ukazatelů na základě údajů z řady let, která OŠ předcházela. Z hlediska těchto trendů je tedy irelevantní, zda je výchozím bodem pro jejich stanovení rok 1994 nebo 1995.
(48) V každém případě je nutno věnovat pozornost těmto skutečnostem:
- Ačkoli se oproti tvrzení největší část dovozů z uvedených zemí uskutečnila v letech 1994 a 1995, rostly tyto dovozy i po roce 1995 (+12 % za období mezi rokem 1995 a OŠ).
- Ceny těchto dovozů zůstávaly výrazně pod hranicí cen průmyslu Společenství v průběhu celého tohoto období.
- Dopad těchto dovozů na situaci v průmyslu Společenství vyústil ve výrazný pokles ziskovosti v letech 1994 a 1995 (od 1,3 % do - 0,3 %) doprovázený současnou ztrátou podílu na trhu (-10 procentních bodů). Na základě výkladu prozatímního nařízení se průmyslová odvětví Společenství pokoušela znovu získat podíl na trhu snižováním cen v letech 1995 a 1996, namísto toho však zaznamenala jen další ztráty (-0,3 % až -0,7 %). Z toho důvodu, aby tyto ztráty snížila, přistoupila odvětví průmyslu Společenství v letech 1996 a 1997 k opětovnému zvyšování cen. To se však dělo na úkor tržního podílu, který utrpěl další pokles.
- Zhoršení situace v průmyslu Společenství bylo tedy výsledkem tlaku způsobeným objemem dovozů z uvedených zemí a nízkou cenovou hladinou těchto dovozů.
(49) Na základě výše uvedených údajů se tvrzení ohledně termínu zahájení analýz trendu zamítá.
(50) Období, v němž proběhla analýza hospodářské situace v průmyslu Společenství, tedy umožnilo řádné zhodnocení a přesné zachycení vývoje na trhu se SWR v Evropském společenství.
2. Kumulace
2.1 Dovozy z Maďarska
(51) Jeden vyvážející výrobce zopakoval svůj požadavek, aby se dovozy z ostatních uvedených států snížily o dovozy z Maďarska. Žádné nové argumenty podporující dekumulaci dovozů z Maďarska však předloženy nebyly. Důvody pro kumulaci podle bodu 47 odůvodnění prozatímního nařízení se tedy schvalují.
2.2 Dovozy z Mexika
(52) Jeden vyvážející výrobce namítal, že se dovozy z ostatních uvedených zemí musí snížit o dovozy z Mexika, jelikož objem mexických dovozů lze považovat za nevýznamný. V této souvislosti tvrdil, že většinu dovozů z Mexika uskutečňoval dovozce spřízněný s výrobcem ze Společenství a že by tyto dovozy neměly být brány v úvahu při stanovení hladiny dovozů z Mexika. V důsledku toho je objem zbývajících mexických dovozů zanedbatelný, a proto by dovozy z Mexika měly být pro účely analýzy škod dekumulovány z ostatních uvedených dovozů.
(53) Při hodnocení otázky, zda lze objem dovozů z uvedené země považovat za zanedbatelný v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení, je nutno vypočítat celkový objem dovozů pocházejících z této země.
(54) Hladina dovozů uvedená v bodech 45 a 48 odůvodnění prozatímního nařízení se proto schvaluje, tj. 3 % spotřeby v OŠ, a tvrzení, že objem mexických dovozů je zanedbatelný, se zamítá.
3. Ceny dumpingových dovozů
3.1 Srovnání cen Společenství s cenami dumpingových dovozů
(55) Objevily se námitky, že faktory použité při kategorizaci SWR pro stanovení výpočtů nižších cen neumožňují přesvědčivé a řádné srovnání cen. Námitky se týkaly zejména toho, že na tvorbu cen mají významný vliv faktory, které nejsou zahrnuty v kalkulacích levnějších cen (tj. galvanizace, pevnost v tahu, jádro a potah) a dodatečné faktory, které nejsou uvedeny v dotazníku (tj. povolená odchylka v tloušťce, faktor tažnosti a zatížení pevnosti). Dle dalších námitek by se pro výpočty dumpingu i škod měla použít kategorizace stejného výrobku.
(56) Z šetření byly vyvozeny tyto závěry:
- Pro výpočty levnějších cen byly SWR zařazeny do skupin podle počtu drátů a počtu pramenů v laně, podle konstrukčního typu lana a jeho průměru. Tyto faktory byly shledány jako určující pro tvorbu cen SWR. Ostatní faktory nezařazené do analýzy nižších cen (galvanizace, pevnost v tahu, jádro a obal) mají podle těchto zjištění pouze druhotný vliv na ceny na trhu Společenství.
Kalkulace levnějších cen podle výše uvedeného skupinového členění SWR vyústily v přijatelný objem prodejů pro vyvážející výrobce i průmyslová odvětví Společenství a byly tedy považovány za přesvědčivý a reprezentativní výsledek.
- Zahrnutí dodatečných faktorů, které nejsou obsaženy v dotazníku (tj. povolená odchylka v tloušťce, faktor tažnosti a zatížení pevnosti) nebylo nutné, jelikož tyto faktory byly z velké části výsledkem kombinace hlavních vlastností SWR již zahrnutých v kategorizaci výrobku. Jejich zahrnutí nemělo poskytnout přesnější cenové srovnání, a proto by výše uvedený požadavek představoval nepřiměřenou zátěž pro všechny zúčastněné strany.
- Kategorizace výrobku pro výpočet dumpingového rozpětí neměla sloužit jako správný model pro výpočet nižšího cenového rozpětí vzhledem k tomu, že dumpingová kategorizace byla z velké části porovnáním výrobního sortimentu jednoho závodu, tj. stejných nebo podobných výrobků vyráběných jedním a týmž výrobcem a prodávaných na dvou různých trzích. Výpočet levnější ceny však vycházel ze srovnání většího počtu SWR prodávaných větším počtem stran. Podle vyvozených závěrů poskytovala metodika již použitá v prozatímním nařízení přijatelnější základ pro analýzy tvorby levnějších cen; s ohledem na určující ukazatele tvorby cen se tento přístup týkal největšího objemu prodejů.
- Nakonec, žádné významné rozdíly v cenách různých typů SWR v rámci jedné skupiny nebyly prokázány.
(57) Závěrem byly námitky ke kategorizaci výrobku pro výpočty levnějších cen zamítnuty.
3.2 Úroveň obchodních operací
(58) Některé zúčastněné strany namítaly, že by mělo dojít k úpravám prodejních cen, aby se zohlednil údajný rozdíl v úrovních obchodních operací v tom smyslu, že prodeje uskutečněné průmyslovými odvětvími Společenství směřují ke konečnému uživateli, zatímco dovážené výrobky se většinou prodávají velkoobchodníkům/distributorům.
(59) Prodeje uskutečňované průmyslovými odvětvími Společenství probíhaly prostřednictvím různých prodejních kanálů, včetně velkoobchodníků/distributorů i konečných uživatelů. Kromě toho žádné trvalé a/nebo zásadní rozdíly v cenách nebyly podle těchto prodejních kanálů prokázány.
(60) Požadavek na úpravu úrovně obchodních operací se tedy zamítl.
4. Situace ve výrobním odvětví Společenství
(61) Někteří vyvážející výrobci tvrdili, že výrobní odvětví Společenství neutrpělo žádnou materiální újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení, jelikož jeho výroba, kapacita, ceny, investice a produktivita byly neměnné, nebo se v období od roku 1994 do OŠ zlepšovaly.
4.1 Výroba
(62) Úroveň výroby zůstávala v průběhu posuzovaného období stabilní (+1 %), na což je třeba nahlížet v souvislosti s rostoucí hladinou zásob (+30 %) a s poklesem objemu prodejů (-9 %), jak se uvádí v bodech 58 až 60 odůvodnění prozatímního nařízení. Během tohoto období také vzrostla spotřeba o 5 %.
4.2 Kapacita a investice
(63) Závěr, že k nárůstu kapacity zaznamenanému v prozatímním nařízení (+11 %) došlo v důsledku investic do náhradního výkonnějšího strojního vybavení, jak se uvádí v bodech 59 a 65 prozatímního nařízení, se potvrzuje.
4.3 Ziskovost
(64) Někteří vyvážející výrobci zpochybnili použití auditovaného účetnictví k propočtům ziskovosti výrobního odvětví Společenství, jak stanoví bod 64 odůvodnění prozatímního nařízení. Namítali, že auditované účetnictví zahrnovalo prodeje výrobků, které nebyly součástí šetření, a nepokrývalo celé OŠ.
(65) Výsledky prokázaly, že i když některé podniky byly schopny poskytnout konkrétní údaje o daném výrobku, jiným chyběl systém provozního účetnictví, který umožňuje samostatnou identifikaci prověřovaného výrobku. Při absenci tohoto údaje se použilo auditované účetnictví v domnění, že poskytne spolehlivé údaje o nejužší skupině výrobků, včetně dotyčného výrobku, protože pro ni byly k dispozici nezbytné údaje o ziskovosti. Pro všech šest podniků tvořících vzorek představuje výroba SWR hlavní náplň činnosti. Ostatní výrobky vyráběné v těchto podnicích (např. drátěná lana z korozivzdorné oceli, SWR s průměrem menším než 3 mm, ocelové dráty, předpjaté prameny) většinou souvisejí s hlavní výrobou, neboť se k jejich výrobě zpravidla používá stejných surovin, stejného strojního vybavení a personálu.
(66) Použití ziskovosti za rok 1997 místo za OŠ se považovalo za přijatelné, jelikož rok 1997 se z velké části kryje s OŠ, tj. od ledna 1997 do března 1998.
(67) Na základě výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že auditované účetnictví poskytlo v souladu s čl. 8 odst. 8 základního nařízení reprezentativní a spolehlivý obraz ziskovosti daného výrobku.
(68) Jeden výrobce ze Společenství, jehož účetní rok končil v březnu, měl v době platnosti prozatímního nařízení k dispozici pouze prozatímní údaje o ziskovosti. Konečné údaje byly následně dodány a ziskovost průmyslových odvětví Společenství přepočtena na -0,3 % v roce 1997, což je podle výše uvedeného vyjádření údaj reprezentativní pro OŠ. Ziskovost průmyslových odvětví Společenství tedy poklesla z +1,3 % v roce1994 na -0,3 % v roce 1997.
4.4 Závěry k situaci ve výrobním odvětví Společenství
(69) Někteří vyvážející výrobci namítali, že výrobní odvětví Společenství řádně plnilo v období po roce 1995 své výrobní plány a že je tedy tvrzení o materiálních škodách neopodstatněné.
(70) Je-li rok 1994 nebo 1995 uvažován s odvoláním na údaje z oddílu F.1 "Předběžné poznámky" jako výchozí bod pro analýzu škod, pak se situace průmyslových odvětví Společenství zhoršovala. I kdyby měl být za výchozí bod považován rok 1995, pak se výroba, objem prodejů, zaměstnanost a investice v té době snížily. Zásoby rostly. Podíl na trhu zůstal stabilní (pohyboval se od 65,26 % až k 65,64 %) a ziskovost zůstávala negativní (-0,3 %).
(71) V každém případě se v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení analýza škod, které průmyslová odvětví Společenství utrpěla, vztahuje k celkovému hodnocení těchto hospodářských ukazatelů a žádný z těchto ukazatelů izolovaně nemůže poskytnout rozhodující informaci o dalším postupu.
(72) Tento argument se tedy zamítá.
4.5 Závěry týkající se poškození
(73) Závěr šetření, podle něhož utrpěla průmyslová odvětví Společenství materiální škody, jak se stanoví v bodu 68 odůvodnění prozatímního nařízení, se schvaluje.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74) Při absenci nových informací se prozatímní závěry tak, jak jsou popsány v bodech 69 až 85 odůvodnění prozatímního nařízení, schvalují.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(75) Některé strany vznesly dotazy týkající se hodnocení dopadu antidumpingových opatření na odběratelský průmysl.
(76) Je třeba připomenout, že na služební dotazník Komise k tomuto postupu nezaslaly příslušné odběratelské podniky odpovědi (bod 87 odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho ani po zveřejnění prozatímního nařízení nebyly žádné informace zaslány. Je nutno poznamenat, že závěry uvedené v prozatímním nařízení naznačují, že odběratelé nebudou zavedením opatření výrazně postiženi. Odběratelé proti tomuto závěru neprotestovali, ten se tedy schvaluje.
(77) Řada zúčastněných stran vyjádřila námitky, že výrobci ze zemí Společenství nevyrábějí SWR s malým průměrem a že výsledným účinkem zavedení antidumpingových opatření bude nedostatek těchto SWR na trhu Evropského společenství. Další námitkou bylo, že tato opatření budou mít negativní dopad na zaměstnanost v podnicích dovozců, kteří v současné době do Společenství dovážejí SWR s malým průměrem.
(78) Je třeba připomenout, že průmyslová odvětví Společenství vyrábějí plný sortiment SWR, včetně malých průměrů. Závěr zní, že zavedení opatření nepovede k takovému zvýšení cen, které by vedlo k nedostatečné nabídce SWR s malým průměrem na trhu Společenství. Dále se potvrzuje, že existuje řada alternativních zdrojů nabídky SWR, které nepodléhají antidumpingovým opatřením (bod 105 odůvodnění prozatímního nařízení).
(79) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěli odborníci k závěru, že zavedení konečných opatření nebude mít výrazný negativní dopad na ekonomické provozovatele ve Společenství.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Ukončení řízení týkajícího se Jižní Koreje
(80) Vzhledem k závěrům z bodů 24 a násl. odůvodnění prozatímního nařízení, že dumpingové rozpětí pro Jižní Koreu je zanedbatelné a že nebyly předloženy žádné nové důkazy proti ukončení řízení s Jižní Koreou, se řízení týkající se dovozů z Jižní Koreje zastavuje bez zavedení opatření.
2. Úprava cen pro odstranění újmy
(81) Za účelem stanovení úrovně opatření, která se mají s konečnou platností zavádět, se uvažovalo o zvýšení cen dumpingových dovozů na úroveň, která nemůže způsobit poškození. Za účelem vypočtení nezbytného cenového navýšení, tj. rozpětí škod, byly ceny dumpingových dovozů porovnány s prodejními cenami průmyslových odvětví Společenství, se ziskovým schodkem a přijatelnou úrovní zisku. Je třeba poznamenat, že při přepočtu ziskovosti průmyslových odvětví Společenství na -3 % v roce 1997 (viz bod 4.3 "Ziskovost" v oddílu F) se patřičně pozměnil i faktor ziskového schodku z výpočtu prodeje pod cenou. Jinak se metodika použitá pro stanovení rozpětí škod, jak je popsána v bodu 110 odůvodnění prozatímního nařízení, schvaluje.
3. Závazky
(82) V pokročilém stadiu šetření učinilo několik vyvážejících výrobců z ČLR, Mexika a Ukrajiny nabídku závazků. Kromě toho indičtí a jihoafričtí vyvážející výrobci předložili revidované nabídky cenových závazků.
- Pokud jde o ČLR, nabídky závazků nebylo možno přijmout vzhledem k tomu, že žádnému z podniků v těchto zemích nebyl udělen status smluvního přístupu a že nabídky neobsahovaly žádné záruky čínských orgánů, které by počítaly s přiměřeným sledováním.
- Pokud jde o Indii (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mexiko, Jihoafrické republiku a Ukrajinu, předložili jejich vyvážející výrobci takové cenové závazky, které bylo možno považovat za přijatelné.
(83) Podle bodu 112 a následujících prozatímního nařízení byly závazky nabídnuty i vyvážejícími výrobci z Maďarska a Polska a přijaty Komisí. Tyto závazky byly přizpůsobeny tak, aby odrážely konečné výsledky šetření s ohledem na nejnižší ceny, které jsou v těchto zemích stanoveny.
4. Forma a obsah konečných opatření
(84) Konečná opatření musí mít formu cel ad valorem, jejichž sazby se stanovují individuálně pro jednotlivé spolupracující firmy. Pokud jde o vyvážející výrobce, vzhledem ke zjištěné vysoké míře spolupráce se použije nejvyšší firemní clo specifické pro spolupracujícího vývozce v příslušné zemi. Pro ty firmy, které nabídly přijatelné cenové závazky, mají konečná opatření formu závazků.
(85) Podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení se v případech, kde bylo zjištěno dumpingové rozpětí u konkrétního vyvážejícího výrobce nižší než odpovídající výše vypočteného zvýšení dovozních cen, jehož zavedení bylo nutné k odstranění újmy, omezila konečná cla na stanovenou výši dumpingového rozpětí.
(86) Z toho vyplývají následující celní sazby vyjádřené v procentech z čisté nevyclené ceny CIF, která na hranicích s Evropským společenstvím nepodléhá clu:
-ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA:
Všichni vyvážející výrobci: | 60,4 % |
-MAĎARSKO:
Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt | 28,1 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 28,1 % |
-INDIE:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 23,8 % |
Mohatta & Heckel | 30,8 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 30,8 % |
-MEXIKO:
Aceros Camesa SA de CV | 56,1 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 56,1 % |
-POLSKO:
Drumet SA | 27,9 % |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Lindrut Linmet" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia | 48,3 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 48,3 % |
-JIHOAFRICKÁ REPUBLIKA:
Haggie | 38,6 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 38,6 % |
-UKRAJINA:
Všichni vyvážející výrobci: | 51,8 % |
(87) Jednotlivé celní sazby uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného antidumpingového šetření. Odrážejí tedy stávající situaci v období tohoto šetření. Tyto celní sazby se tedy používají výhradně na dovozy výrobků z uvedených zemí vyrobených konkrétními výše uvedenými právními subjekty. Na výrobky jiných firem, které nejsou v operativní části tohoto nařízení uvedeny, včetně subjektů přidružených, se nevztahují tyto smluvní sazby, ale sazby zbytkové.
(88) Každý požadavek na tyto smluvní celní sazby (např. po změně názvu právního subjektu) se neprodleně předkládá Komisi společně se všemi příslušnými údaji, především o případné modifikaci činnosti firmy související s výrobou a tuzemskými a vývozními prodeji spojenými s touto změnou názvu.
J. VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(89) Vzhledem k velikosti zjištěných dumpingových rozpětí pro vyvážející výrobce a s ohledem na závažnost újmy vzniklé průmyslovým odvětvím Společenství je nezbytné, aby byly částky prozatímních antidumpingových cel zavedených v souladu s prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány ve výši konečné celní sazby, pokud nejsou sazby prozatímního cla nižší; v tom případě jsou posledně jmenované sazby rozhodující,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů kódů KN ex73121082 (kód TARIC 73121082*10), ex73121084 (kód TARIC 73121084*10), ex73121086 (kód TARIC 73121086*10), ex73121088 (kód TARIC 73121088*10) a ex73121099 (kód TARIC 73121099*10) pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi jsou tyto:
Země | Společnost | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |
ČLR | všechny společnosti | 60,4 | - |
Maďarsko | všechny společnosti | 28,1 | 8900 |
Indie | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta - 700 071 Indie | 23,8 | 8613 |
všechny ostatní společnosti | 30,8 | 8900 |
Mexiko | všechny společnosti | 56,1 | 8900 |
Polsko | Drumet SA 87-880 Wloclawek ul. Polna 26/74Polsko | 27,9 | 8614 |
všechny ostatní společnosti | 48,3 | 8900 |
Jihoafrická republika | všechny společnosti | 38,6 | 8900 |
Ukrajina | všechny společnosti | 51,8 | 8900 |
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné clo nevztahuje na dovozy výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1, který vyrábějí, přímo vyvážejí a dovážející firmě ve Společenství fakturují firmy uvedené v odstavci 3, jejichž cenové závazky Komise přijala na základě rozhodnutí 1999/572/ES ze dne13. srpna 1999 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Korejské republiky, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny [4].
2. Je-li v souladu se závazkem předložen požadavek o propuštění do volného oběhu, je osvobození od cla podmíněno zasláním platné faktury příslušnému celnímu orgánu v daném členské státě. Fakturu vystavuje jedna z firem uvedených v odstavci 3 v podobě, kterou stanoví příloha prozatímního nařízení. V případě ukrajinské společnosti musí být faktura doplněna platným vývozním povolením vydaným ukrajinskými orgány v podobě stanovené přílohou tohoto nařízení.
3. Dovozy uskutečňované v rámci nabízených a přijímaných závazků se v celním prohlášení uvádějí pod doplňkovými kódovými čísly TARIC:
Země | Firma | Doplňkový kód TARIC |
Maďarsko | Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Maďarsko | 8616 |
Polsko | Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polsko | 8617 |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia PL-41-800 Zabrze, Sobieskiego ul. 1 Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka ul. 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka ograniczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzego Popieluszki ul. 1 Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu Lindrut Linmet Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, ul. Sluga 2 | 8619 |
Mexiko | Aceros camesa SA de CV Margarita Maza de Jußrez č. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo Mexiko D.F. C.P. 07700 | A022 |
Jihoafrická republika | Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland Jihoafrická republika | A023 |
Indie | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani, Calcutta-700 071 Indie | A024 |
Ukrajina | Akciová společnost Silur, 343700 Charcyšk, Doněcká oblast, Ukrajina | A025 |
Článek 3
Pokud jde o dovozy výrobků uvedených v čl. 1 odst. 1 a pocházejících z ČLR, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny, vyberou se částky prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením ve výši konečné celní sazby. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 4
Řízení týkající se dovozů výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 z Korejské republiky se zastavuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. srpna 1999.
REGOLAMENTO (CE) N. 1796/1999 DEL CONSIGLIO
del 12 agosto 1999
che istituisce un dazio antidumping definitivo e riscuote definitivamente il dazio provvisorio imposto sulle importazioni di cavi d'acciaio originarie della Repubblica popolare cinese, dell'Ungheria, dell'India, del Messico, della Polonia, del Sudafrica e dell'Ucraina e chiude il procedimento antidumping relativo alle importazioni originarie della Repubblica di Corea
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea(1), in particolare l'articolo 9 e l'articolo 10, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. MISURE PROVVISORIE
(1) Con regolamento (CE) n. 362/1999(2) (in prosieguo denominato "regolamento provvisorio"), la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni nella Comunità di cavi di acciaio originarie della Repubblica popolare cinese (RPC), dell'India, del Messico, del Sudafrica e dell'Ucraina e ha accettato gli impegni offerti da alcuni esportatori di Ungheria e Polonia.
B. FASE SUCCESSIVA DEL PROCEDIMENTO
(2) Dopo l'istituzione dei dazi antidumping provvisori, le parti interessate che ne hanno fatto richiesta sono state ascoltate. Le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si intendeva raccomandare l'istituzione di un dazio antidumping definitivo e la riscossione definitiva, a livello di tale dazio, degli importi delle garanzie depositate a titolo di dazio provvisorio. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare osservazioni sui fatti comunicati.
(3) Le osservazioni presentate oralmente e per iscritto dalle parti interessate sono state esaminate e, ove opportuno, le conclusioni definitive sono state debitamente modificate.
C. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(4) Va rammentato che in base al considerando 7 del regolamento provvisorio, il prodotto in esame sono i cavi d'acciaio, compresi i cavi chiusi e ad esclusione dei cavi di acciaio inossidabile, con sezione trasversale massima superiore a 3 mm (di seguito denominati, ricorrendo alla terminologia industriale, "cavi di fili di acciaio" o "CFA").
(5) È stato affermato che i CFA dovrebbero essere suddivisi in due categorie distinte di prodotti secondo il settore di applicazione o di impiego, ossia cavi per uso generale e cavi per usi particolari destinati ad industrie specifiche.
(6) Contrariamente alle affermazioni in merito all'esistenza di due prodotti distinti, ossia cavi per uso generale e cavi per usi specifici, è stato riscontrato che i produttori esportatori fabbricavano un'ampia gamma di tipi diversi di CFA, aventi le stesse caratteristiche fisiche di base (ossia il filo d'acciaio che forma il trefolo, i trefoli avvolti intorno all'anima e l'anima stessa). Si è inoltre riscontrato che tutti i CFA presentavano le stesse caratteristiche tecniche di base (un certo numero di fili in un trefolo, un certo numero di trefoli in un cavo, un certo diametro e una determinata costruzione).
(7) I vari tipi di CFA possono essere classificati in diversi gruppi di prodotti che ne rispecchiano le caratteristiche fisiche e tecniche. Mentre i CFA appartenenti ai gruppi situati alle due estremità della gamma non sono ovviamente intercambiabili, quelli compresi in gruppi contigui lo sono. Si è concluso che esisteva una certa sovrapposizione e una certa concorrenza tra CFA dei diversi gruppi. Vista la sovrapposizione tra gruppi, non è stato possibile fissare una separazione netta in un punto della gamma di CFA. Tale conclusione è conforme alla giurisprudenza della Corte di giustizia delle Comunità europee(3).
(8) In conclusione, avendo riscontrato che tutti i CFA erano destinati al medesimo impiego e avevano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base, benché esistessero differenze tra i CFA situati alle due estremità della gamma, dato che i CFA di gruppi contigui sono in concorrenza si è concluso che tutti i prodotti della gamma costituivano un unico prodotto e quindi tutti i CFA sono stati considerati uno stesso prodotto.
2. Prodotto simile
(9) Va rammentato che al considerando 8 del regolamento provvisorio la Commissione ha concluso che i CFA importati dai paesi interessati e quelli prodotti e venduti nella Comunità dall'industria comunitaria presentavano caratteristiche fisiche e tecniche di base simili. Inoltre, si è riscontrato che tanto i CFA prodotti nella Comunità quanto quelli importati erano essenzialmente destinati alle stesse applicazioni ed erano in concorrenza tra loro.
(10) È stato affermato che i CFA prodotti e venduti dai produttori comunitari non erano simili a quelli importati dai paesi interessati. È stato obiettato, in particolare, che i paesi esportatori producevano essenzialmente CFA di tipo comune, mentre nella Comunità venivano fabbricati CFA speciali. È stato inoltre obiettato che, durante il periodo esaminato, i produttori comunitari avevano inserito nella propria gamma un maggior numero di tipi di prodotto cosiddetti specializzati, come dimostrava l'incremento dei prezzi unitari.
(11) Si è pertanto concluso quanto segue.
- Si è riscontrato che i produttori comunitari fabbricavano l'intera gamma di CFA proprio come i produttori esportatori, ossia CFA per usi specifici e CFA di tipo più comune.
- La sovrapposizione tra i prodotti fabbricati dai produttori comunitari e quelli fabbricati dai produttori esportatori è dimostrata dal volume delle vendite di modelli di CFA risultati equivalenti (75 % del volume delle vendite dei produttori esportatori e 51 % del volume delle vendite dell'industria comunitaria). Tale sovrapposizione potrebbe inoltre essere dovuta al fatto che i CFA prodotti nella Comunità e quelli importati coprono tutti i codici NC interessati.
(12) Si confermano pertanto le conclusioni provvisorie in base alle quali i CFA prodotti nella Comunità e quelli importati sono prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 384/96 (in prosieguo denominato "regolamento di base").
D. DUMPING
1. Valore normale
1.1. Determinazione del valore normale
(13) Un produttore esportatore indiano ha affermato che i costi di produzione del periodo dell'inchiesta (1o gennaio 1997-31 marzo 1998) andrebbero determinati sulla base dei dati relativi al periodo precedente detto periodo. A norma dell'articolo 6, paragrafo 1 del regolamento di base, tuttavia, ai fini di una conclusione rappresentativa per il dumping viene scelto un periodo dell'inchiesta e le informazioni esaminate si limitano di norma a detto periodo. Non è stato giustificato perché l'impiego del costo di produzione relativo ad un periodo precedente il periodo dell'inchiesta sarebbe più adeguato. Va osservato in particolare che il produttore esportatore ha continuato a fabbricare e vendere i tipi di prodotto in questione anche durante il periodo dell'inchiesta. Le conclusioni basate sulle informazioni relative al periodo dell'inchiesta sono state pertanto considerate rappresentative e la richiesta è stata respinta.
(14) Il produttore esportatore sudafricano e un produttore esportatore indiano hanno contestato il metodo seguito per determinare il valore normale costruito del prodotto in esame.
(15) Il produttore esportatore sudafricano ha obiettato che il calcolo del margine di profitto sulle vendite interne non era adeguato, poiché si basava su tutte le operazioni interne, comprese le vendite sul mercato interno di CFA destinati all'industria mineraria. Tenuto conto delle proprietà specifiche di questo tipo di CFA non esportato nella Comunità, che rappresenta un prodotto specifico che richiede attrezzature sofisticate e viene venduto con un notevole margine di profitto, il produttore esportatore ha affermato che il margine di profitto realizzato sulle vendite interne di CFA destinati all'industria mineraria non poteva essere preso in considerazione nel calcolo del valore normale costruito degli altri tipi di cavi.
(16) Il produttore esportatore indiano ha chiesto che le vendite interne di alcuni tipi di prodotto di valore elevato venissero escluse dai calcoli per la determinazione del valore normale costruito poiché tali prodotti non erano stati esportati, o lo erano stati raramente, durante il periodo dell'inchiesta, e poiché i profitti eccezionalmente elevati generati dalle vendite interne di tali tipi di prodotto falsavano la determinazione del profitto medio realizzato sul prodotto in questione.
(17) Si è constatato che i CFA sudafricani destinati all'industria mineraria e i tipi di prodotto di valore elevato fabbricati in India erano "prodotti simili" al prodotto in esame ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4 del regolamento di base. Il margine di profitto utilizzato per costruire il valore normale è stato quindi determinato correttamente a norma dell'articolo 2, paragrafi 3, 4 e 6 del regolamento di base, ossia sulla base di tutte le vendite del prodotto simile effettuate sul mercato interno nel corso di normali operazioni commerciali. In tale contesto, va osservato che per determinare il margine di profitto a norma dell'articolo 2, paragrafo 6 del regolamento di base, è irrilevante che i tipi di prodotto in questione vengano esportati anche nella Comunità, purché costituiscano un prodotto simile ai sensi del regolamento di base.
(18) Le richieste sono state pertanto respinte.
(19) In alternativa, la società indiana ha chiesto che il profitto medio venisse calcolato sulla base di tutte le vendite interne, ossia vendite remunerative e non remunerative di ciascun tipo di prodotto, e non soltanto sulla base delle vendite interne remunerative. A questo riguardo, va osservato che, a norma dell'articolo 2, paragrafo 6 del regolamento di base, gli importi relativi ai profitti sono basati su dati effettivi attinenti alla produzione e alla vendita del prodotto simile nel corso di normali operazioni commerciali, sul mercato interno del paese esportatore. In tale contesto, le vendite sottocosto di un particolare tipo di prodotto possono essere prese in considerazione per determinare il margine di profitto soltanto se il volume delle vendite non remunerative di detto tipo di prodotto non supera il 20 % di tutte le vendite del tipo in questione o se la media ponderata del prezzo di vendita non è inferiore alla media ponderata del costo unitario. Tale norma è stata rispettata nel corso della determinazione del margine di profitto e non è stato quindi possibile accettare l'alternativa richiesta.
(20) Dato che non sono state presentate altre osservazioni in merito al valore normale, sono confermate le conclusioni di cui ai considerandi 9-13 del regolamento provvisorio.
1.2. Scelta del paese analogo per i paesi non retti da un'economia di mercato
(21) I produttori esportatori cinesi e ucraini hanno contestato la scelta dell'India come paese analogo e hanno chiesto di riesaminare la scelta provvisoria del paese analogo. Il produttore esportatore ucraino ha proposto di optare per la Repubblica di Corea (in prosieguo denominata "Corea del Sud"), che ha un mercato aperto.
(22) Le obiezioni nei confronti della scelta dell'India quale paese analogo sono state attentamente analizzate e, per i motivi illustrati più oltre, si è deciso di rinunciare a tale scelta. Dato che tutti i paesi terzi ad economia di mercato che hanno cooperato erano oggetto della presente inchiesta, si è ritenuto che la Polonia rappresentasse la scelta di paese analogo più adeguata per calcolare il valore normale per la Cina e l'Ucraina.
(23) In seguito alla comunicazione delle conclusioni provvisorie, i produttori esportatori cinesi e ucraini hanno contestato anche la scelta della Polonia quale paese analogo, affermando che la Corea del Sud sarebbe stata più adeguata in termini di livello del dazio all'importazione, dimensioni del mercato interno e concorrenza sul mercato interno. La Polonia è stata tuttavia ritenuta adeguata alla luce del livello modesto del dazio all'importazione, dell'apertura e delle dimensioni del mercato interno, dell'esistenza di produttori locali in concorrenza tra loro, e del fatto che i CFA polacchi offrivano nel complesso il confronto più rappresentativo in termini di modelli corrispondenti a quelli di Cina e Ucraina.
(24) Per quanto riguarda la Corea del Sud, si è osservato che, malgrado il livello modesto del dazio all'importazione, il paese registrava una percentuale nettamente inferiore di vendite interne confrontabili con le importazioni nella Comunità dalla Repubblica popolare cinese.
(25) Si è pertanto ritenuto che la Polonia rappresentasse la scelta più ragionevole di paese analogo tanto per l'Ucraina quanto per la Repubblica popolare cinese.
2. Prezzo all'esportazione
(26) Non essendo state presentate osservazioni in merito al prezzo all'esportazione, sono confermate le conclusioni dei considerandi 14-17 del regolamento provvisorio.
3. Confronto
(27) Un produttore esportatore polacco ha ripresentato domanda di adeguamento per il valore normale a causa delle differenze tra vendite interne e vendite all'esportazione in termini di spese di inventario e magazzinaggio. In mancanza di nuove prove relative all'incidenza dei suddetti fattori sulla comparabilità dei prezzi, in base alle disposizioni dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera k) del regolamento di base, la domanda è stata respinta.
(28) Lo stesso produttore esportatore polacco e un produttore esportatore ungherese hanno ripresentato la domanda di adeguamento per il valore normale a causa delle differenze a livello di stadio commerciale. Alla luce delle nuove prove presentate, le domande sono state riesaminate e accolte, visto che si è dimostrato che il prezzo all'esportazione e il valore normale riguardavano uno stadio commerciale diverso e che la differenza incideva sulla comparabilità dei prezzi.
(29) Un produttore esportatore indiano ha presentato una richiesta di adeguamento per le differenze relative allo stadio commerciale affermando che le vendite all'esportazione erano state effettuate esclusivamente a grossisti, mentre le vendite interne venivano effettuate tanto a grossisti quanto a utilizzatori finali. È stato concesso un adeguamento nella misura opportuna.
(30) Un produttore esportatore polacco ha contestato l'impiego di tassi di cambio medi mensili per effettuare la conversione del prezzo all'esportazione in valuta locale ai fini delle conclusioni provvisorie, affermando che avrebbero dovuto essere utilizzati i tassi di cambio effettivamente applicati. A questo riguardo, va sottolineato che è prassi consueta utilizzare i tassi di cambio medi mensili. Dalla sperimentazione di entrambi i metodi, inoltre, sono emerse soltanto differenze marginali, e le differenze positive erano compensate dalle differenze negative; nessuno dei due metodi, pertanto, determinava prezzi all'esportazione nettamente superiori o inferiori e l'incidenza di tale questione sul margine di dumping definitivo era irrilevante. Si è pertanto deciso di applicare la prassi corrente dei tassi di cambio medi mensili.
(31) Il produttore esportatore sudafricano ha chiesto un adeguamento per la conversione valutaria relativamente ai prezzi all'esportazione affermando che dal confronto tra il tasso di cambio più basso della valuta sudafricana e dell'ecu durante il periodo dell'inchiesta, da un lato, e il tasso di cambio più elevato nel 1999, dall'altro, risultava una forte svalutazione dell'ecu.
(32) A norma dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera j) del regolamento di base, la richiesta è stata respinta poiché durante il periodo dell'inchiesta non si sono registrate variazioni sensibili delle fluttuazioni dei cambi tali da giustificare un adeguamento. Va inoltre osservato che, durante lo stesso periodo, la svalutazione media dell'ecu nei confronti del rand sudafricano è stata alquanto modesta.
(33) Non essendo state presentate altre osservazioni in merito al confronto, vengono confermate le conclusioni di cui ai considerandi 17, 18, 19, 21, 22 e 23 del regolamento provvisorio.
4. Margini di dumping
4.1. Metodo
(34) Durante la fase provvisoria, le vendite all'esportazione di CFA effettuate da un produttore esportatore indiano all'importatore collegato nella Comunità e trasformate successivamente da quest'ultimo sono state escluse dalla determinazione del dumping.
(35) Dopo la comunicazione delle conclusioni provvisorie, il produttore esportatore indiano ha contestato tale metodo, richiedendo che il dumping stabilito per le esportazioni esaminate venisse espresso in percentuale del prezzo cif complessivo, comprese cioè le esportazioni relative a prodotti successivamente trasformati come descritto sopra. A sostegno di tale richiesta, il produttore esportatore ha sottolineato che le misure antidumping sarebbero state applicate a tutte le importazioni del prodotto in esame.
(36) Tale richiesta non ha potuto essere accolta. Innanzitutto, sarebbe stato difficile costruire un prezzo all'esportazione attendibile per i prodotti importati e successivamente rivenduti dopo la trasformazione. In secondo luogo, le vendite all'esportazione prese in considerazione per determinare un margine di dumping rappresentavano l'80 % di tutte le rivendite all'esportazione verso la Comunità effettuate dal produttore esportatore durante il periodo dell'inchiesta. Tale percentuale è stata considerata una base più che sufficiente per trarre una conclusione rappresentativa. Infine, non avendo potuto essere utilizzate per calcolare il dumping, le vendite all'esportazione relative a prodotti successivamente trasformati non hanno potuto essere prese in considerazione per calcolare il margine di dumping, dato che ciò avrebbe falsato le conclusioni abbassando artificialmente tale margine.
(37) È pertanto confermato il metodo seguito per stabilire le conclusioni provvisorie, compresi i margini residui, di cui ai considerandi 24-26.
4.2. Livello dei margini di dumping
(38) La media ponderata del valore normale per ciascun tipo del prodotto in questione è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all'esportazione a livello franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale, a norma dell'articolo 2, paragrafo 11 del regolamento di base.
(39) In seguito al riesame dei calcoli, dovuto soprattutto al fatto che per la Repubblica popolare cinese e per l'Ucraina i valori normali sono stati basati sulle vendite sul mercato interno dei produttori polacchi, i margini di dumping definitivi espressi in percentuale del prezzo cif frontiera comunitaria sono i seguenti:
SPAZIO PER TABELLA
E. INDUSTRIA COMUNITARIA
1. Produzione comunitaria
(40) In mancanza di nuove informazioni, vengono confermate le conclusioni provvisorie di cui ai considerandi 34-36 del regolamento provvisorio.
2. Industria comunitaria
(41) In seguito alle osservazioni inviate dalle parti interessate, l'industria comunitaria è rappresentata come segue.
(42) I seguenti 16 produttori comunitari denunzianti e 4 produttori comunitari che hanno sostenuto la denuncia e hanno collaborato all'inchiesta rappresentano "l'industria comunitaria" ai sensi dell'articolo 4 del regolamento di base:
- Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Germania)
- Bridon International Limited (Regno Unito)
- BTS Drahtseile GmbH (Germania)
- Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spagna)
- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Germania)
- Cordoaria Oliveira SA (Portogallo)
- Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Germania)
- Holding FICADI (Francia)
- Iscar Funi Metalliche (Italia)
- D. Koronakis SA (Grecia)
- Metalcalvi Wire Ropes (Italia)
- Midland Wire Cordage Co. Ltd (Regno Unito)
- Randers Rebslaareri (Danimarca)
- Redaelli Tecnacordati SPA (Italia)
- Trefileurope (Francia)
- Trenzas Y Cables S.L. (Spagna)
- Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Germania)
- Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Austria)
- Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Germania)
- Wadra GmbH (Germania).
3. Importazioni dell'industria comunitaria
(43) Alcune parti interessate hanno contestato il calcolo del livello delle importazioni effettuate dall'industria comunitaria.
(44) Va osservato che le informazioni sulle importazioni si basano sui dati forniti dagli esportatori nei loro elenchi delle vendite all'esportazione e debitamente verificati. Si è stabilito in questo modo che le importazioni effettuate dall'industria comunitaria rappresentavano il 4,4 % del consumo durante il periodo dell'inchiesta.
(45) È confermata l'analisi del regolamento provvisorio secondo cui l'attività principale dell'industria comunitaria consisteva nella produzione di CFA, tenuto conto del basso livello delle sue importazioni. Inoltre, tale livello era insufficiente per risparmiare i produttori comunitari dagli effetti negativi delle pratiche di dumping o per far trarre loro indebitamente vantaggio dalle importazioni interessate.
F. PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari - periodo dell'inchiesta
(46) È stato obiettato che l'aver tenuto conto del 1994 falsa l'analisi sul pregiudizio, poiché la maggior parte delle importazioni è stata effettuata tra il 1994 e il 1995 e successivamente il livello delle importazioni dai paesi interessati è rimasto stabile. Alcuni hanno inoltre affermato che la situazione dell'industria comunitaria è rimasta stabile tra il 1995 e il periodo dell'inchiesta. Di conseguenza, è stato chiesto di fissare al 1995 l'inizio del periodo dell'inchiesta relativa al pregiudizio.
(47) Scopo della presente inchiesta è valutare le conseguenze delle importazioni oggetto di dumping sulla situazione economica dell'industria comunitaria durante il periodo dell'inchiesta. Per potere effettuare tale analisi, vengono stabilite le tendenze di una serie di indicatori sulla base di informazioni relative ad alcuni anni precedenti il periodo dell'inchiesta. Fissare come punto di partenza il 1994 o il 1995 è pertanto irrilevante.
(48) Va comunque osservato che:
- sebbene la maggior parte delle importazioni dai paesi interessati sia stata effettuata tra il 1994 e il 1995, contrariamente a quanto è stato affermato tali importazioni hanno continuato ad aumentare dopo il 1995 (+12 % tra il 1995 e il periodo dell'inchiesta);
- durante l'intero periodo, i prezzi di tali importazioni sono rimasti nettamente inferiori a quelli dell'industria comunitaria;
- l'incidenza di tali importazioni sulla situazione dell'industria comunitaria ha comportato un notevole calo della redditività (da 1,3 % a -0,3 %), tra il 1994 e il 1995, che ha coinciso con una perdita della quota di mercato (-10 punti percentuali). Come emerge dal regolamento provvisorio, l'industria comunitaria ha tentato di riconquistare la sua quota di mercato diminuendo i prezzi tra il 1995 e il 1996, registrando ulteriori perdite (da -0,3 % a -0,7 %). Per rimediare a tali perdite, essa ha nuovamente aumentato i prezzi tra il 1996 e il 1997, a scapito però della quota di mercato, che ha registrato un ulteriore calo;
- il peggioramento della situazione dell'industria comunitaria è stato pertanto causato dalla pressione esercitata dal volume delle importazioni dai paesi interessati e dal basso livello dei prezzi di tali importazioni.
(49) Sulla base di quanto precede, viene respinta l'obiezione in merito all'inizio dell'analisi delle tendenze.
(50) Il periodo preso in considerazione per esaminare la situazione economica dell'industria comunitaria ha quindi permesso di effettuare una corretta valutazione e rispecchia esattamente l'evoluzione del mercato dei CFA nella Comunità.
2. Cumulo
2.1. Importazioni dall'Ungheria
(51) Un produttore esportatore ha ribadito che le importazioni originarie dell'Ungheria non dovevano essere cumulate con quelle provenienti dagli altri paesi interessati. In assenza di nuove argomentazioni a sostegno di tale affermazione, tuttavia, vengono confermate le motivazioni a favore del cumulo di cui al considerando 47 del regolamento provvisorio.
2.2. Importazioni dal Messico
(52) Un produttore esportatore ha affermato che le importazioni dal Messico non dovevano essere cumulate con quelle provenienti dagli altri paesi interessati poiché dovrebbero essere considerate de minimis. A tale riguardo, si è affermato che la maggior parte delle importazioni originarie del Messico veniva effettuata da un importatore collegato a un produttore comunitario e che esse non avrebbero dovuto essere prese in considerazione per determinare il livello delle importazioni dal Messico. Le restanti importazioni dal Messico sarebbero pertanto de minimis e quindi le importazioni da tale paese non dovrebbero essere cumulate con le altre importazioni interessate ai fini dell'analisi del pregiudizio.
(53) Va osservato che, per valutare se le importazioni da un paese interessato siano considerate de minimis a norma dell'articolo 9, paragrafo 3 del regolamento di base, viene calcolato il volume totale delle importazioni originarie del paese interessato.
(54) Viene pertanto confermato il livello delle importazioni di cui ai considerandi 45 e 48 del regolamento provvisorio, ossia 3 % del consumo durante il periodo dell'inchiesta; è inoltre respinta l'argomentazione secondo cui le importazioni messicane sarebbero de minimis.
3. Prezzi delle importazioni in dumping
3.1. Confronto tra i prezzi comunitari e i prezzi delle importazioni in dumping
(55) È stato affermato che gli elementi utilizzati per definire le categorie dei CFA ai fini del calcolo della sottoquotazione non consentono un confronto significativo e corretto dei prezzi. In particolare, è stato obiettato che gli elementi non inclusi nel calcolo della sottoquotazione (ossia zincatura, resistenza alla trazione, anima e rivestimento) e altri elementi non previsti nel questionario (per esempio variazione di diametro tollerata, fattore di allungamento e carico di rottura) incidono significativamente sui prezzi. È stato altresì affermato che bisognerebbe utilizzare le stesse categorie di prodotti per calcolare tanto il dumping quanto il pregiudizio.
(56) È stato concluso quanto segue:
- per il calcolo della sottoquotazione, i CFA sono stati raggruppati secondo il numero di fili e di trefoli in un cavo, il tipo di costruzione del cavo e il diametro. Si è constatato che i prezzi dei CFA erano determinati essenzialmente da tali elementi. Altri elementi non inclusi nell'analisi della sottoquotazione (ossia zincatura, resistenza alla trazione, anima e rivestimento), avevano soltanto un'incidenza secondaria sui prezzi del mercato comunitario.
Dai calcoli della sottoquotazione basati sulle categorie dei CFA sopra descritte, emerge un volume ragionevole di vendite da parte tanto dei produttori esportatori quanto dell'industria comunitaria; si è quindi ritenuto che i risultati di tali calcoli fossero significativi e rappresentativi;
- si è ritenuto inutile inserire elementi supplementari non previsti dal questionario (variazione di diametro tollerata, fattore di allungamento e carico di rottura), visto che tali elementi sono in larga misura il risultato di una combinazione delle caratteristiche principali dei CFA di cui si è tenuto conto per determinare le categorie del prodotto. Si è stabilito che il loro inserimento non favorirebbe un confronto più preciso dei prezzi e comporterebbe soltanto un carico inutile per tutte le parti interessate;
- le categorie del prodotto definite per determinare il margine di dumping non sono state considerate adeguate per il calcolo della sottoquotazione, dato che tali categorie sono, in larga misura, il risultato di un confronto tra i diversi prodotti di una determinata società, ossia prodotti identici o simili fabbricati dal medesimo produttore e venduti su due mercati diversi. Il calcolo della sottoquotazione è consistito invece in un confronto tra un maggior numero di CFA venduti da un maggior numero di parti. Si è pertanto ritenuto che il metodo già utilizzato nel regolamento provvisorio offrisse una base più ragionevole per analizzare la sottoquotazione dei prezzi: esso copre infatti un volume di vendite massimo tenendo conto al tempo stesso dei principali elementi che influenzano i prezzi;
- non si sono infine constatate differenze significative di prezzo fra i vari tipi di CFA all'interno di uno stesso gruppo.
(57) In conclusione, vengono respinte le argomentazioni relative alla suddivisione del prodotto in categorie ai fini del calcolo della sottoquotazione.
3.2. Stadio commerciale
(58) Alcune parti interessate hanno chiesto un adeguamento dei prezzi di vendita per tener conto di una presunta differenza dello stadio commerciale, affermando che i prodotti dell'industria comunitaria venivano venduti ad utilizzatori locali mentre i prodotti importati erano generalmente venduti a grossisti/distributori.
(59) Si è constatato che le vendite dell'industria comunitaria erano state effettuate attraverso vari canali di vendita che comprendevano tanto grossisti/distributori quanto utilizzatori finali. Inoltre, non si sono riscontrate differenze di prezzo consistenti e/o significative tra i diversi canali di vendita.
(60) È stata pertanto respinta la richiesta di un adeguamento a livello di stadio commerciale.
4. Situazione dell'industria comunitaria
(61) Alcuni produttori esportatori hanno affermato che l'industria comunitaria non aveva subito un grave pregiudizio ai sensi dell'articolo 3 del regolamento di base, poiché la produzione, la capacità, i prezzi, gli investimenti e la produttività dell'industria comunitaria erano rimasti stabili o avevano registrato miglioramenti tra il 1994 e il periodo dell'inchiesta.
4.1. Produzione
(62) I livelli di produzione sono rimasti stabili durante il periodo esaminato (+1 %), il che va collegato ai livelli crescenti delle scorte (+30 %) e al calo del volume delle vendite (-9 %), come precisato ai considerandi 58, 59 e 60 del regolamento provvisorio. Va inoltre rammentato che il consumo è aumentato del 5 % durante tale periodo.
4.2. Capacità e investimenti
(63) Si conferma la conclusione in base alla quale l'aumento di capacità (+11 %) citato ai paragrafi 59 e 65 del regolamento provvisorio può essere attribuito agli investimenti effettuati per sostituire macchinari obsoleti.
4.3. Redditività
(64) Alcuni produttori esportatori hanno contestato l'impiego dei conti verificati per calcolare la redditività dell'industria comunitaria, illustrato al considerando 64 del regolamento provvisorio, affermando che i conti verificati comprendevano vendite di prodotti non interessati dall'inchiesta e non riguardavano tutto il periodo dell'inchiesta.
(65) Si è constatato che sebbene alcune società fossero in grado di fornire informazioni specifiche sul prodotto in questione, altre non disponevano di un sistema di contabilità dei costi che permettesse di individuare separatamente i valori per il prodotto in esame. A questo punto, si è ritenuto che i conti verificati fornissero dati attendibili sul gruppo di prodotti più ristretto possibile, comprendente il prodotto in esame, per il quale erano disponibili le necessarie informazioni sulla redditività. La produzione di CFA rappresenta l'attività principale di tutte e sei le società del campione. Altri prodotti fabbricati da tali società (ad esempio cavi di acciaio inossidabile, CFA con diametro inferiore a 3 mm, fili di acciaio e trefoli prestirati) sono risultati in larga misura collegati a questa attività principale e vengono prodotti dallo stesso personale utilizzando le stesse materie prime e i medesimi macchinari.
(66) Si è ritenuto ragionevole analizzare la redditività del 1997 anziché quella del periodo dell'inchiesta, visto che il 1997 copre ampiamente il periodo dell'inchiesta, compreso tra gennaio 1997 e marzo 1998.
(67) In conclusione, per le ragioni suesposte, si è ritenuto che i conti verificati offrissero un quadro rappresentativo e attendibile della redditività del prodotto in esame a norma dell'articolo 3, paragrafo 8 del regolamento di base.
(68) All'epoca del regolamento provvisorio un produttore comunitario, il cui esercizio finanziario terminava a marzo, disponeva soltanto di dati provvisori in materia di redditività. Da allora, egli ha fornito informazioni definitive e la redditività dell'industria comunitaria è stata ricalcolata a -0,3 % nel 1997, anno che, come si è detto, è rappresentativo del periodo dell'inchiesta. La redditività dell'industria comunitaria è quindi passata da +1,3 % nel 1994 a -0,3 % nel 1997.
4.4. Conclusioni sulla situazione dell'industria comunitaria
(69) Alcuni produttori esportatori hanno obiettato che, visti i risultati positivi registrati dall'industria comunitaria dopo il 1995, non era giustificato determinare l'esistenza di un grave pregiudizio.
(70) Va rammentato (cfr. sezione F.1 "Osservazioni preliminari"), che la situazione dell'industria comunitaria è peggiorata, a prescindere da quale anno - 1994 o 1995 - si prenda come punto di partenza per l'analisi del pregiudizio. Anche prendendo il 1995 come punto di partenza, si constata che la produzione, il volume delle vendite, l'occupazione e gli investimenti sono diminuiti, le scorte sono aumentate, la quota di mercato è rimasta stabile (passando dal 65,26 % al 65,64 %) e la redditività è rimasta negativa (-0,3 %).
(71) In ogni caso, a norma dell'articolo 3, paragrafo 5 del regolamento di base, l'analisi del pregiudizio subito dall'industria comunitaria si basa sulla valutazione globale di tutti questi indicatori economici che non possono, isolatamente, rappresentare una base per un giudizio decisivo.
(72) L'argomentazione viene pertanto respinta.
4.5. Conclusioni sul pregiudizio
(73) Viene confermata la conclusione di cui al considerando 68 del regolamento provvisorio, secondo cui l'industria comunitaria ha subito un grave pregiudizio.
G. NESSO DI CAUSALITÀ
(74) In mancanza di nuove informazioni vengono confermate le conclusioni provvisorie esposte nei considerandi 69-85 del regolamento provvisorio.
H. INTERESSE COMUNITARIO
(75) Alcune parti hanno sollevato obiezioni in merito alla valutazione dell'impatto delle misure antidumping sulle industrie utilizzatrici.
(76) Va rammentato che nessuna industria utilizzatrice interessata dal presente procedimento ha risposto al questionario inviato dai servizi della Commissione (cfr. considerando 87 del regolamento provvisorio). Inoltre, non sono state ricevute informazioni dopo la pubblicazione del regolamento provvisorio. Va osservato che nel regolamento provvisorio si concludeva che l'istituzione di misure non avrebbe colpito in maniera significativa gli utilizzatori. Questi ultimi non hanno contestato tale conclusione che viene pertanto confermata.
(77) Alcune parti interessate hanno obiettato che i produttori comunitari non producevano CFA di diametro ridotto e che le misure antidumping avrebbero comportato una carenza di questo tipo di CFA sul mercato comunitario. È stato inoltre obiettato che le misure avrebbero inciso negativamente sull'occupazione di coloro che importano attualmente CFA di diametro ridotto nella Comunità.
(78) Va rammentato che l'industria comunitaria produce l'intera gamma di CFA, compresi quelli di diametro ridotto. Si conclude che l'istituzione di misure non comporterebbe un aumento dei prezzi tale da compromettere l'offerta di CFA di piccolo diametro sul mercato comunitario. Si conferma inoltre che esistono altre fonti di approvvigionamento di CFA non soggette a misure antidumping (cfr. considerando 105 del regolamento provvisorio).
(79) Sulla base di quanto precede si conclude che l'istituzione di misure definitive non avrà un impatto negativo significativo sugli operatori economici della Comunità.
I. MISURE ANTIDUMPING
1. Chiusura del procedimento nei confronti della Corea del Sud
(80) Alla luce delle conclusioni esposte nei considerandi 24 e seguenti del regolamento provvisorio, secondo cui il margine di dumping per la Corea del Sud è de minimis, e in mancanza di nuove argomentazioni contro la chiusura del procedimento riguardante la Corea del Sud, viene chiuso, senza l'istituzione di misure, il procedimento relativo alle importazioni originarie di tale paese.
2. Livello di eliminazione del pregiudizio
(81) Per stabilire le misure definitive, si è ritenuto che i prezzi delle importazioni in dumping andassero aumentati a un livello non pregiudizievole. Per calcolare l'aumento dei prezzi necessario a tal fine, ossia il margine di pregiudizio, si è proceduto a un confronto tra i prezzi delle importazioni in dumping e i prezzi di vendita dell'industria comunitaria maggiorati del mancato profitto e di un margine di profitto ragionevole. Va osservato che, dato che la redditività dell'industria comunitaria è stata ricalcolata a -0,3 % nel 1997 (cfr. il punto "redditività"), il mancato profitto utilizzato per calcolare la sottoquotazione è stato modificato di conseguenza. Per il resto, viene confermato il metodo impiegato per determinare il margine di pregiudizio descritto al considerando 110 del regolamento provvisorio.
3. Impegni
(82) Ad inchiesta avanzata, alcuni produttori esportatori della Repubblica popolare cinese, del Messico e dell'Ucraina hanno offerto impegni. Nel caso dell'India e del Sudafrica, inoltre, i produttori esportatori hanno presentato offerte rivedute di impegni sui prezzi.
- per quanto riguarda la Repubblica popolare cinese, dato che nessuna delle società di tale paese ha beneficiato di un trattamento individuale e che gli impegni proposti non contenevano garanzie da parte delle autorità cinesi tali da assicurarne un'adeguata sorveglianza gli impegni non sono stati ritenuti accettabili;
- per quanto riguarda l'India (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), il Messico, il Sudafrica e l'Ucraina, i produttori esportatori interessati hanno offerto impegni sui prezzi ritenuti accettabili.
(83) Si rammenterà che la Commissione ha accettato gli impegni offerti dai produttori esportatori ungheresi e polacchi (cfr. considerandi 112 e seguenti del regolamento provvisorio). I prezzi minimi fissati in tali impegni sono stati adeguati per tener conto delle conclusioni definitive dell'inchiesta.
4. Forma e livello delle misure definitive
(84) Le misure definitive dovrebbero consistere in dazi ad valorem, le cui aliquote sono state fissate singolarmente per le società che hanno collaborato. Per quanto riguarda gli altri produttori esportatori, tenuto conto dell'elevato livello di cooperazione, va applicato il più elevato dazio specifico per singola società constatato per un esportatore del paese in questione che ha collaborato. Per le società che hanno offerto impegni sui prezzi accettabili, le misure definitive consistono in impegni.
(85) A norma dell'articolo 9, paragrafo 4 del regolamento di base, quando i margini di dumping determinati per un particolare produttore esportatore siano risultati inferiori agli aumenti corrispondenti dei prezzi all'importazione necessari per eliminare il pregiudizio, calcolati nel modo sopra descritto, i dazi definitivi non hanno superato il margine di dumping accertato.
(86) Tali dazi, espressi in percentuale del prezzo netto CIF franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
SPAZIO PER TABELLA
(87) Le singole aliquote di dazio specificate nel presente regolamento sono state determinate sulla base delle conclusioni della presente inchiesta antidumping e rispecchiano pertanto la situazione al momento dell'inchiesta. Esse si applicano quindi soltanto alle importazioni di prodotti originari dei paesi interessati, fabbricati dalle persone giuridiche espressamente citate. I prodotti fabbricati da altre società non espressamente citate nel dispositivo del presente regolamento, compresi gli organismi collegati, non possono beneficiare di tali aliquote e saranno soggetti al dazio residuo.
(88) Qualsiasi richiesta di applicazione delle singole aliquote di dazio summenzionate (per esempio in seguito al cambiamento di nome dell'organismo) deve essere immediatamente inviata alla Commissione con tutte le informazioni pertinenti, in particolare qualsiasi modifica delle attività della società collegate alla produzione, alle vendite interne e all'esportazione, risultante da tale cambiamento di nome.
J. RISCOSSIONE DEI DAZI PROVVISORI
(89) Viste l'entità dei margini di dumping rilevati per i produttori esportatori e la gravità del pregiudizio causato all'industria comunitaria, si ritiene necessario riscuotere definitivamente, a concorrenza del livello dei dazi definitivi istituiti - a meno che le aliquote del dazio provvisorio siano inferiori, nel qual caso vengono applicate queste ultime -, gli importi depositati a titolo di dazi antidumping provvisori in base al regolamento provvisorio,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping sulle importazioni dei cavi di acciaio, attualmente classificabili nei codici NC ex 7312 10 82 (codice Taric 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (codice Taric 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (codice Taric 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (codice Taric 7312 10 88*10) ed ex 7312 10 99 (codice Taric 7312 10 99*10), originarie della Repubblica popolare cinese, dell'Ungheria, dell'India, del Messico, della Polonia, del Sudafrica e dell'Ucraina.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto cif franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti fabbricati dalle società sotto elencate è la seguente:
SPAZIO PER TABELLA
3. Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. In deroga all'articolo 1, il dazio definitivo non si applica alle importazioni del prodotto di cui all'articolo 1, paragrafo 1 fabbricato e direttamente esportato e fatturato ad una società importatrice nella Comunità dalle società di cui al paragrafo 3, i cui impegni sui prezzi sono stati accettati dalla Commissione, a norma della decisione 1999/572/CE che accetta gli impegni offerti riguardo ai procedimenti antidumping relativi alle importazioni di cavi di acciaio originarie della Repubblica popolare cinese, dell'Ungheria, dell'India, della repubblica di Corea, del Messico, della Polonia, del Sudafrica e dell'Ucraina(4).
2. Al momento della richiesta di immissione in libera pratica, conformemente ad un impegno, l'esenzione dal dazio è subordinata alla presentazione alle autorità doganali competenti dello Stato membro di una fattura valida corrispondente all'impegno rilasciata da una delle società di cui al paragrafo 3, nella forma definita nell'allegato del regolamento provvisorio. Per quanto riguarda la società ucraina, la fattura corrispondente all'impegno deve essere accompagnata da una valida licenza d'esportazione rilasciata dalle autorità ucraine nella forma indicata nell'allegato.
3. Le importazioni effettuate nell'ambito degli impegni offerti e accettati vengono dichiarate nei seguenti codici addizionali Taric:
SPAZIO PER TABELLA
Articolo 3
In riferimento alle importazioni del prodotto di cui all'articolo 1, paragrafo 1, originarie della Repubblica popolare cinese, dell'Ungheria, dell'India, del Messico, della Polonia, del Sudafrica e dell'Ucraina, gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio, imposto con il regolamento provvisorio, sono riscossi fino a concorrenza del livello del dazio istituito in via definitiva. Viene svincolata la parte degli importi depositati che supera l'aliquota dei dazi definitivi.
Articolo 4
È chiuso il procedimento relativo alle importazioni del prodotto di cui all'articolo 1, paragrafo 1, originarie della Repubblica di Corea.
Articolo 5
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 12 agosto 1999.