NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 492/2008
ze dne 3. června 2008
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 5. září 2007 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 23. července 2007 podala společnost Ajinomoto Foods Europe S.A.S. představující 100 % celkové výroby glutamátu sodného ve Společenství. Podnět obsahoval jasné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z něj vyplývající podstatné újmě způsobené jedinému výrobci ve Společenství, které byly považovány za postačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce zemí, jichž se zahájení řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Svá stanoviska předložili žadatel, vyvážející výrobci, dovozci, sdružení dodavatelů a uživatelé. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství může v tomto šetření použít výběr vzorku. Avšak vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevil menší počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství, než se očekávalo, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR.
(7)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to jedinému výrobci ve Společenství, 22 dovozcům a 27 uživatelům dotčeného výrobku a rovněž 2 dodavatelům surovin.
(8)
Odpovědi byly obdrženy od výrobce ve Společenství, který podal podnět, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, čtyř uživatelů a dvou dodavatelů.
(9)
Pokud jde o zemi dotčenou tímto šetřením, Komise obdržela odpovědi od tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobce ve Společenství
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Francie a obchodník ve spojení Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburk, Německo;
b)
Uživatel ve Společenství
Jeden uživatel požádal ve smyslu článku 19 základního nařízení, aby jeho údaje nebyly zveřejněny, jelikož jejich uveřejnění by jej nepříznivě ovlivnilo. Bylo shledáno, že jeho žádost je dostatečně odůvodněná, a proto jí bylo vyhověno.
-
Nestlé, Vevey, Švýcarsko,
-
Unilever, Neuhausen, Švýcarsko;
c)
Dovozci ve Společenství
-
Omya Peralta GmbH, Hamburk, Německo,
-
Helm AG, Hamburk, Německo,
-
Standard sp z o.o., Lublin, Polsko;
d)
Vyvážející výrobci a společnosti ve spojení v ČLR
1)
skupina Meihua
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, vnitřní Mongolsko,
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, vnitřní Mongolsko,
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.
2)
skupina LingHua
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Inspekce naplánované u dvou dalších společností skupiny,
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog a
-
Inspekce u Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog musely být ukončeny z důvodů objasněných v 15. až 18. bodě odůvodnění.
3)
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian;
e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thajsko.
1.3 Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od dubna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Glutamát sodný dovážený do Společenství a pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa a v hotových jídlech. Používá se rovněž v odvětví kosmetických přípravků pro osobní hygienu. Obvykle se zařazuje pod kód KN ex 2922 42 00.
(13)
Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 gramu po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Neexistují však žádné rozdíly ve vlastnostech glutamátu sodného v baleních různé velikosti, ani různých stupňů čistoty.
2.2 Obdobný výrobek
(14)
Nebyly shledány žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a glutamátem sodným vyráběným výrobním odvětvím Společenství a prodávaným na trhu Společenství. ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a jak se uvádí v 30. až 34. bodě odůvodnění, běžnou hodnotu bylo nutno stanovit na základě informací získaných ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Podle dostupných informací glutamát sodný vyráběný a prodávaný v třetí zemi s tržním hospodářstvím má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako glutamát sodný vyráběný v ČLR a vyvážený do Společenství. Proto byl předběžně vyvozen závěr, že se všechny typy glutamátu sodného považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Použití článku 18 základního nařízení
(15)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce bylo v průběhu prvního dne inspekce na místě zjištěno, že předložil zfalšované informace týkající se jeho prodeje na vývoz, které jsou považovány za nepravdivé a zavádějící informace ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(16)
Vzhledem k tomuto zjištění byla inspekce ukončena a společnost byla informována, že podle článku 18 základního nařízení se předpokládá, že zjištění (prozatímní nebo konečná, pozitivní nebo negativní) budou vycházet z dostupných údajů, a společnosti byla poskytnuta příležitost, aby předložila své připomínky.
(17)
Ve své odpovědi společnost nepopřela zjištění šetření týkající se padělání dokladů a nevznesla žádné připomínky ohledně použití článku 18 základního nařízení.
(18)
Za těchto okolností se k informacím, které poskytl tento vyvážející výrobce, nepřihlíželo a byly použity dostupné údaje.
3.2 Status tržního hospodářství
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z ČLR běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, o nichž se zjistí, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. prokáže-li se, že u nich při výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5)
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(20)
Tři čínští vyvážející výrobci požádali o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(21)
U jednoho čínského vyvážejícího výrobce bylo nutno použít článek 18 základního nařízení (viz 15. až 18. bod odůvodnění).
(22)
Při inspekci bylo zjištěno, že zbývající dva čínští vyvážející výrobci nesplňují všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství.
(23)
Při inspekci bylo zjištěno, že jeden čínský vyvážející výrobce (skupina Meihua složená z pěti společností) nemohl prokázat, že splňuje výše uvedené druhé a třetí kritérium. Za prvé, skupina Meihua ve své žádosti o status tržního hospodářství nebo během inspekce na místě nepředložila konsolidované účetní závěrky prověřené auditory v souladu s IAS 27. Šetření prokázalo, že vzhledem k množství obchodních operací uskutečněných v rámci skupiny by jasnou představu o skupině poskytly pouze konsolidované účetní závěrky prověřené auditory, v nichž byly zcela vyloučeny všechny zůstatky, obchodní operace, příjmy a výdaje v rámci skupiny. Skupina Meihua poskytla konsolidované účetní závěrky prověřené auditory teprve značně později po inspekci na místě, což Komisi neumožnilo ověřit informace obsažené v těchto závěrkách a získat jasnou představu o finanční situaci skupiny. Mimoto bylo zjištěno, že účetní závěrky jednotlivých společností nebyly v souladu s IAS 1 a IAS 18, jelikož mateřská společnost vyrovnávala příjmy a výdaje a toto vyrovnání bylo značné. Vzhledem k těmto porušením IAS a skutečnosti, že toto nebylo zmíněno ve zprávách auditorů, se má za to, že skupina Meihua neprokázala, že její účetnictví bylo prověřeno v souladu s uvedenými standardy (druhé kritérium).
(24)
Za druhé, podle individuálních závěrek jednotlivých společností skupiny ověřených v průběhu inspekce na místě a na základě výše uvedených neověřených informací byla zjištěna podstatná zkreslení finanční situace společností a skupiny. Bylo zjištěno, že existují významné částky bezúročných půjček. To vedlo ke značné výši záporného provozního kapitálu a možným vysokým finančním nákladům, které se neprojevily v účetnictví jednotlivých společností nebo skupiny (třetí kritérium).
(25)
Druhá společnost, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., nemohla prokázat, že splňuje první až třetí kritérium. Za prvé, její rozhodnutí nereagovala na tržní signály bez zásadních zásahů státu, zejména kvůli skutečnosti, že stát byl nadměrně zastoupen v její správní radě a společnost měla určité pochybné, avšak významné, pokud jde o částku, obchodní operace se státními podniky (státní půjčka s úrokem dvakrát vyšším než tržní sazba, zálohové platby pro státní podniky bez jakéhokoliv důvodu (kritérium 1)). Za druhé, společnost nedoložila, že disponuje jednoznačným a jasným účetnictvím vedeným a prověřeným auditory v souladu s IAS, jelikož bylo zjištěno, že účetnictví není v souladu s IAS 1 a IAS 18, protože společnost vyrovnávala i) závazky s pohledávkami a ii) příjmy a výdaje. Oba druhy vyrovnávání, které byly významné, tímto omezily možnost porozumět obchodním operacím, ostatním událostem a podmínkám při činnosti společnosti. Jelikož tato porušení IAS nebyla uvedena ve zprávě auditora, společnost neprokázala, že její účetnictví bylo prověřeno v souladu s uvedenými standardy (kritérium 2). Byla zjištěna rovněž zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství v podobě nesprávného ohodnocení aktiv a práva na užívání pozemků (kritérium 3).
(26)
Byl proto vyvozen závěr, že žádný čínský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
3.3 Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a je jim proto přiznáno individuální zacházení.
(28)
Vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria pro přiznání statusu tržního hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tento status tržního hospodářství nebude přiznán.
(29)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že dva čínští vyvážející výrobci splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.4 Běžná hodnota
3.4.1 Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení řízení bylo jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženo Thajsko. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(32)
Pouze jedna zúčastněná strana předložila připomínky, v nichž jako alternativní srovnatelné země navrhla Brazílii nebo Indonésii. Komise kontaktovala známé společnosti v Brazílii a Indonésii. Od výrobců v Brazílii nebo Indonésii však neobdržela žádné odpovědi na dotazník ani žádné smysluplné připomínky.
(33)
Thajsko je navíc jedním z největší výrobců glutamátu sodného na světě, má konkurenční trh a největší výrobce glutamátu sodného v Thajsku plně spolupracoval. Thajsko splnilo kritéria vhodné srovnatelné země, jelikož na thajském trhu existuje hospodářská soutěž, množství prodávané na thajském trhu je dostatečné a čínský i thajský trh jsou srovnatelné, pokud jde o sortiment a výrobní proces.
(34)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že Thajsko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.4.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro ČLR stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na thajském domácím trhu za srovnatelné typy výrobků, jelikož bylo zjištěno, že se uskutečnily v běžném obchodním styku. Co se týká typů výrobku, poznamenává se, že během období šetření byl z ČLR v podstatě vyvážen pouze jeden typ výrobku, tj. glutamát sodný s čistotou rovnající se 99 % nebo vyšší, a tento byl přímo srovnatelný s výrobkem prodávaným výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Šetření prokázalo určité rozdíly ve výrobním procesu mezi thajskými a čínskými výrobci, spočívající v tom, že čínští výrobci používají jiné zařízení, které spotřebovává méně elektrické energie. Thajské prodejní ceny na domácím trhu byly proto upraveny směrem dolů o částku, která odráží uvedené rozdíly.
3.5 Vývozní cena
(36)
Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci prodávali výrobky na vývoz do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím společností se sídlem v ČLR nebo na Tchaj-wanu, které s nimi nejsou ve spojení. Vývozní ceny byly proto stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(37)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích dvou spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dumpingovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 74 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za nízkou. V důsledku toho byly vývozní ceny předběžně stanoveny na základě obchodních operací s nejvyšším dumpingovým rozpětím provedených jedním ze dvou spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
3.6 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech, nákladech na balení, na úvěry a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.7 Dumpingová rozpětí
3.7.1 U spolupracujících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
U společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byl vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(41)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5 %
3.7.2 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(42)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vypočítáno srovnáním vývozní ceny stanovené způsobem uvedeným v 37. bodě odůvodnění a běžné hodnoty stanovené způsobem uvedeným v 35. bodě odůvodnění.
(43)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 39,7 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Společenství
(44)
Jediný spolupracující výrobce ve Společenství představoval 100 % výroby glutamátu sodného ve Společenství v průběhu období šetření. Má se tudíž za to, že tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(45)
Jelikož výrobní odvětví Společenství tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí. Údaje v závorkách udávají záporné hodnoty.
(46)
Jelikož výrobce ve Společenství používá účetní období od 1. dubna do 31. března následujícího roku, všechny níže uvedené údaje jsou uvedeny pro účetní období (ÚO) místo pro kalendářní roky (např. ÚO2005 zahrnuje období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005). Údaje o dovozu jsou uvedeny na stejném srovnatelném základě.
4.2 Spotřeba Společenství
(47)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, k nimž byl připočten dovoz z ČLR a ostatních třetích zemí, o nichž byly údaje získány z Eurostatu. Spotřeba glutamátu sodného ve Společenství se v období mezi ÚO2005 a ÚO2006 zvýšila, načež v ÚO2007 a období šetření trvale klesala. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 4 %.
Tabulka 1
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Spotřeba Společenství (v tunách)
Index
100
107
98
96
4.3 Dovoz do Společenství z ČLR
4.3.1 Objem a podíl na trhu
(48)
Objem dovozu z ČLR se značně zvýšil z 4 701 tun v ÚO2005 na 34 613 tun v období šetření, tj. o 636 % za celé posuzované období.
(49)
Odpovídající podíl na trhu byl v ÚO2005 v rozmezí od 3 % do 7 % a v průběhu posuzovaného období se zvýšil na 38 % až 43 %, a to navzdory poklesu spotřeby.
Tabulka 2
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 701
11 376
34 254
34 613
Index
100
242
729
736
Podíl ČLR na trhu
Index
100
226
745
768
Zdroj: Dovezené množství podle údajů Eurostatu.
4.3.2 Jednotková prodejní cena
(50)
Průměrné ceny dovozu z ČLR v posuzovaném období kolísaly a celkově vykázaly mírný pokles o 2 %.
Tabulka 3
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Ceny dovozu z ČLR (v EUR za tunu)
790
818
785
773
Index
100
104
99
98
Zdroj: Ceny dovozu podle údajů Eurostatu.
4.3.3 Cenové podbízení
(51)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(52)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Společenství, tj. rozpětí cenového podbízení, od 21 % do 24 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(53)
Ke zjištění hospodářské situace výrobního odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období byly přezkoumány trendy u všech hospodářských činitelů uvedených v čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(54)
Výrobní kapacita se v ÚO2006 zvýšila o 5 %, načež v ÚO2007 následovalo další zvýšení o 3 procentní body, poté byla v období šetření kapacita stálá. Zvýšení výrobní kapacity bylo důsledkem nových investic, jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění.
(55)
Výroba glutamátu sodného výrobním odvětvím Společenství se trvale snižovala a v posuzovaném období vykázala celkový pokles o 6 %. Údaje o výrobě pro ÚO2007 a období šetření odrážejí skutečnost, že výrobní odvětví Společenství muselo v roce 2006 výrobu na jeden měsíc zastavit.
(56)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 14 %.
Tabulka 4
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Výrobní kapacita
Index
100
105
108
108
Výroba
Index
100
99
93
94
Vytížení kapacity
Index
100
95
86
86
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny ve Společenství
(57)
Prodej glutamátu sodného ze strany výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství se v ÚO2006 mírně zvýšil, načež v ÚO2007 vykázal mohutný pokles o 25 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles prodeje 24 %. Tento obrovský pokles objemu prodeje vedl v posuzovaném období k významnému snížení podílu na trhu o celkem 12,5 procentního bodu (z podílu na trhu ve výši 58,6 % v ÚO2005 na 46,1 % v období šetření).
(58)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství v průběhu posuzovaného období vzrostly o 19 %. Nárůst byl dokonce ještě prudší v ÚO2007 (+ 23 %), načež v posledních 3 měsících období šetření došlo k mírnému poklesu cen. Zvýšení cen bylo nezbytné k pokrytí zvýšených nákladů na suroviny a ostatní vstupy. Navzdory skutečnosti, že se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit efektivnost při výrobě glutamátu sodného, prodejní ceny nemohly v období šetření pokrýt výrobní náklady.
Tabulka 5
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Objem prodeje
Index
100
101
76
76
Podíl na trhu
Index
100
94
77
79
Průměrné ceny
Index
100
106
123
119
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.3 Zásoby
(59)
V průběhu posuzovaného období zásoby vzrostly o 52 %. K tomuto zvýšení ve stavu zásob došlo v druhé polovině posuzovaného období a časově se shodovalo s velkým poklesem prodeje, který začal v ÚO2007. Na konci období šetření zůstala výše zásob na vysoké úrovni.
Tabulka 6
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Zásoby
Index
100
101
153
152
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
(60)
Prodej obdobného výrobku ze strany výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství nebyl v posuzovaném období ziskový. Na počátku tohoto období bylo nutno tuto situaci posuzovat v souvislosti se získáním společnosti Orsan S.A. společností Ajinomoto Foods Europe (AFE) a restrukturalizací, která v té době probíhala. Společnost Orsan S.A. byla ve špatné finanční situaci až do roku 2003 a společnost AFE přistoupila k hloubkové restrukturalizaci v zájmu snížení nákladů a zvýšení efektivnosti se zvláštními investicemi v roce 2004 a 2005. Účelem těchto investic bylo zvýšit výrobní kapacitu, vyvinout novou řadu výrobků a zvýšit energetickou účinnost. Skupina, do níž výrobní odvětví Společenství nyní náleží, převedla rovněž know-how, včetně nových a výkonnějších kmenů bakterií pro fermentační proces nezbytný k výrobě glutamátu sodného ve Společenství.
(61)
Ačkoliv investice pokračovaly rovněž v roce 2006 a 2007, výrobnímu odvětví Společenství se podařilo snížit ztráty zejména v průběhu období šetření v důsledku vyšších prodejních cen, rovněž však díky vyšší efektivnosti, pokud jde o využití surovin a energie. Další pohyb cen směrem nahoru však nebyl možný. Čínští výrobci byli na trhu Společenství stále více přítomni a rychle na tento trh pronikali. Výrobní odvětví Společenství proto v průběhu období šetření nadále zaznamenávalo značné ztráty z prodeje na trhu Společenství.
(62)
Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku byla v průběhu celého posuzovaného období záporná, což odráželo výše uvedenou negativní tendenci ziskovosti.
(63)
Stejně jako u ostatních finančních ukazatelů byl v celém posuzovaném období peněžní tok vytvořený glutamátem sodným vyráběným a prodávaným v EU záporný.
(64)
Kromě finančních ztrát neexistovaly žádné signály, že by se výrobní odvětví Společenství, jakožto součást skupiny Ajinomoto, potýkalo s dalšími problémy, pokud jde o získání kapitálu na jeho činnost.
Tabulka 7
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Ziskovost
Index
(100)
(103)
(66)
(75)
Investice
Index
100
211
65
51
Návratnost investic
Index
(100)
(92)
(63)
(67)
Peněžní tok
Index
(100)
(102)
(59)
(83)
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(65)
V posuzovaném období zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství poklesla o 9 %. Mzdy nejprve v ÚO2006 vzrostly o 6 % v porovnání s ÚO2005. V ÚO2007 a v období šetření se však mzdy snížily zpět na úroveň v ÚO2005.
(66)
Produktivita se v ÚO2006 zvýšila o 3 %, načež v ÚO2007 následoval mírný pokles. V období šetření produktivita opět vzrostla na stejnou úroveň jako v ÚO2006.
Tabulka 8
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Zaměstnanost
Index
100
95
92
91
Mzdy
Index
100
106
100
100
Produktivita
Index
100
103
101
103
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.6 Růst
(67)
Zatímco spotřeba ve Společenství v posuzovaném období poklesla o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství se snížil o 24 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Společenství na trhu v průběhu posuzovaného období o 12,5 procentního bodu.
4.4.7 Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Dumpingová rozpětí pro vývozce v ČLR jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu a jsou významně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
(69)
Nic nenasvědčuje tomu, že by výrobní odvětví Společenství překonávalo účinky dřívějšího dumpingu. Je nutno poznamenat, že se na dovoz glutamátu sodného od roku 2003 nevztahovala žádná opatření.
4.5 Závěr o újmě
(70)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Výroba poklesla o 6 % a vytížení kapacity o 14 %. Ačkoliv se spotřeba na trhu Společenství snížila o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství poklesl podstatně více, tj. o 24 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 12,5 procentního bodu. Ostatní ukazatele újmy, například zásoby a zaměstnanost, se v průběhu posuzovaného období rovněž vyvíjely negativně.
(71)
Šetření prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Společenství až o 24 %. Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství vzrostly během posuzovaného období kvůli růstu nákladů o 19 %, důsledkem však byl pokles objemu prodeje a úbytek podílu na trhu. Z toho důvodu se ostatní ukazatele finanční újmy, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Úvod
(73)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz glutamátu sodného pocházející z ČLR způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(74)
V posuzovaném období se levný dumpingový dovoz z ČLR zvýšil více než sedmkrát, pokud jde o objem, což vedlo ke zvýšení podílu čínského glutamátu sodného na trhu Společenství z rozmezí od 3 % do 7 % v ÚO2005 na rozmezí od 38 % do 43 % v období šetření. Současně byli čínští vývozci jedinými účastníky na trhu, kteří snížili své prodejní ceny. Z dostupných informací vyplývá, že výrobce ve Společenství i vývozci z ostatních třetích zemí své ceny zvyšovali kvůli růstu výrobních nákladů (zejména růst cen surovin a energie).
(75)
Tento nárůst dovozu z ČLR se časově shoduje se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Ve ÚO2006 se objem dovozu z ČLR zvýšil o 142 %, zatímco objem prodeje Společenství vzrostl o 1 %. Ve ÚO2007 vzrostl objem dovozu z ČLR o dalších 201 % a prodejní ceny klesly o 4 %, zatímco se objem prodeje výrobního odvětví Společenství snížil o 25 procentních bodů. Výrobní odvětví Společenství proto v průběhu období šetření zaznamenalo pokles objemu prodeje na trhu Společenství a následný úbytek podílu na trhu ve výši 12,5 procentního bodu. Stlačení cen dumpingovým čínským dovozem výrobnímu odvětví Společenství neumožnilo zvýšit prodejní ceny na úroveň, která by odstranila ztráty a dále zlepšila jeho finanční situaci.
(76)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrály rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která se v průběhu období šetření projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
5.3 Účinek ostatních činitelů
5.3.1 Dovoz z ostatních třetích zemí
(77)
Dovoz z třetích zemí, jichž se toto šetření netýkalo, poklesly v posuzovaném období o 65 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu v rozmezí od 35 % do 40 % v ÚO2005 na 10 % až 15 % v období šetření. Ceny uvedeného dovozu v posuzovaném období vzrostly o 20 %, což odpovídalo vývoji cen výrobního odvětví Společenství.
(78)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od ÚO2005 do období šetření:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Celkový dovoz
(v tunách)
31 910
30 926
13 080
11 225
Index
100
97
41
35
Zdroj: Eurostat
Ostatní třetí země
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Průměrná cena veškerého dovozu
(v EUR za tunu)
789
831
976
945
Index
100
105
124
120
Zdroj: Eurostat
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Společenství přivodil dumpingový dovoz z ČLR.
5.3.2 Vývoj poptávky
(80)
Co se týče vývoje poptávky, spotřeba glutamátu sodného ve Společenství se mezi ÚO2005 a obdobím šetření snížila. Tento pokles však nebyl významný (- 4 %) a nemůže objasnit snížení objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství o 24 %. Je nutno zdůraznit, že v průběhu posuzovaného období výrobní odvětví Společenství přišlo o podíl na trhu ve výši 12,5 procentního bodu a tento prodej nahradil dumpingový dovoz pocházející z ČLR. Podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nemůže být proto přičítána snížení poptávky na trhu Společenství.
5.3.3 Vývozní výkonnost a produktivita výrobního odvětví Společenství
(81)
V rozporu s tvrzeními některých zúčastněných stran, podle nichž může být příčinou způsobené újmy nedostatečná vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, je nutno podotknout, že se v průběhu posuzovaného období prodej na vývoz zvýšil o více než 50 %. Tvrzení je proto nutno odmítnout.
(82)
Pokud jde o činitel produktivity, je třeba uvést, že se v průběhu posuzovaného období výrobnímu odvětví Společenství podařilo snížit fixní náklady a náklady na pracovní sílu a zvýšit produktivitu na zaměstnance.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že vývozní výkonnost ani údajné snížení produktivity výrobního odvětví Společenství nepřispěly ke zhoršení jeho situace v období šetření.
5.3.4 Kolísání měnových kurzů
(84)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovozu glutamátu sodného do Evropského společenství napomohlo oslabení USD vůči EUR. Bylo skutečně zjištěno, že velká většina dovozních transakcí z ČLR do Evropského společenství je fakturována v USD.
(85)
Je třeba připomenout, že šetření musí prokázat, zda podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobil dumpingový dovoz (z hlediska ceny a objemu), nebo zda je ona podstatná újma důsledkem jiných činitelů. Proto musí být podle čl. 3 odst. 6 základního nařízení doloženo, že újmu působí cenová hladina dumpingového dovozu. Hovoří se tedy pouze o rozdílu mezi cenami, a neexistuje tudíž žádná povinnost analyzovat činitele, které mají dopad na výši těchto cen.
(86)
V praxi se dopad dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Společenství zjišťuje tak, že se stanoví cenové podbízení, snižování a stlačování cen. Za tím účelem se porovnávají dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, přičemž vývozní ceny použité pro stanovení újmy se musí někdy přepočítat na jinou měnu v zájmu vytvoření porovnatelného základu. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje stanovení cenového rozdílu na porovnatelném základě. Z toho plyne, že směnný kurz nemůže v zásadě být dalším činitelem způsobujícím újmu.
(87)
Výše uvedené je v souladu se zněním čl. 3 odst. 7 základního nařízení, které odkazuje na jiné známé činitele, než je dumpingový dovoz. Mezi jinými známými činiteli se neuvádí v tomto článku žádný činitel, který ovlivňuje výši dumpingového dovozu. Souhrnně řečeno, jestliže se jedná o dumpingový dovoz, a i kdyby tento dovoz těžil z příznivého vývoje směnných kurzů, nelze vývoj směnného kurzu považovat za dalšího činitele způsobujícího újmu.
(88)
Analýzu činitelů ovlivňujících cenu dumpingového dovozu, například kolísání směnného kurzu, nelze tudíž považovat za průkaznou a taková analýza by šla nad rámec povinností plynoucích ze základního nařízení.
(89)
V každém případě - a aniž by bylo dotčeno výše uvedené - i při použití směnného kurzu platného na počátku ÚO2005 jsou ceny dovozu z ČLR značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Toto významné rozpětí cenového podbízení proto nelze vysvětlit změnou směnného kurzu EUR vůči USD v posuzovaném období.
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že zhodnocení EUR vůči USD není činitelem, který postačuje k porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
5.3.5 Dovoz výrobního odvětví Společenství
(91)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobní odvětví Společenství dováželo glutamát sodný ze svých výrobních závodů ve spojení, které se nenacházejí v Číně, mají však sídlo mimo Společenství, což mělo dopad na jeho objem prodeje glutamátu sodného vyrobeného ve Společenství.
(92)
Šetření prokázalo, že po nabytí společnosti Orsan výrobní odvětví Společenství reorganizovalo svou prodejní strukturu/kanály ve Společenství. Téměř veškerý glutamát sodný prodaný na trhu Společenství výrobním odvětvím Společenství v období šetření byl vyroben jediným výrobcem ve Společenství. Prodej glutamátu sodného na trhu Společenství pocházejícího od vývozců ve spojení s výrobním odvětvím Společenství v zemích mimo Společenství se v posuzovaném období trvale a značně snižoval.
(93)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že samotné výrobní odvětví Společenství nebo jiné společnosti skupiny Ajinomoto jsou ve spojení s čínskými výrobci glutamátu sodného, kteří vyvážejí dotčený výrobek do Společenství. Uvádělo se, že vývoz do Společenství těchto společností ve spojení způsobil újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Tvrdilo se rovněž, že za cenovou politiku těchto čínských vývozců odpovídá samotná skupina Ajinomoto.
(94)
Šetření prokázalo, že v případě jedné čínské společnosti, která je údajně ve spojení se skupinou Ajinomoto, tento vztah přestal existovat před obdobím šetření. Mimoto bylo zjištěno, že prodej této společnosti na vývoz do Společenství byl v letech před obdobím šetření zanedbatelný. V případě dalších dvou čínských výrobců glutamátu sodného, kteří jsou ve spojení s jediným výrobcem ve Společenství, bylo zjištěno, že jejich vývoz do Společenství nebyl v období šetření významný. V tomto ohledu se skutečnost, že skupina Ajinomoto může odpovídat za cenovou politiku těchto společností, nepovažovala za důležitou.
(95)
Předběžně byl proto vyvozen závěr, že dovoz výrobního odvětví Společenství od stran ve spojení mimo Společenství nepřispěl k podstatné újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
5.3.6 Nový režim cukru
(96)
Tvrzení některých zúčastněných stran ohledně nepříznivého dopadu nového režimu cukru Společenství (a z něho vyplývajícího růstu cen cukru) na výrobní náklady výrobního odvětví Společenství nebylo potvrzeno. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství využívalo dlouhodobých smluv podepsaných dlouho před zavedením nového režimu, které zajistily, že kupní cena cukru byla po většinu posuzovaného období nízká. V druhé části období šetření se po zavedení nového režimu cukru kupní ceny cukru mírně zvýšily, tento dopad byl však částečně vyrovnán vývojem účinnější fermentační technologie. Výtěžek z fermentace se v období šetření zvýšil a v porovnání s průměrným výtěžkem čínských výrobců je vysoký. To znamená, že na tunu glutamátu sodného potřebuje výrobce ve Společenství v porovnání s čínskými výrobci podstatně méně cukru.
5.3.7 Rozdíl v základních surovinách
(97)
Glutamát sodný se ve Společenství vyrábí z cukrové melasy, zatímco v Číně z kukuřičného nebo rýžového škrobu. Některé zúčastněné strany tvrdily, že vývoj cen těchto surovin mohl čínským výrobcům poskytnout komparativní výhodu. Ze srovnání cen nákladů na suroviny potřebné k výrobě stejného množství glutamátu sodného však vyplývá, že existuje komparativní výhoda při výrobě glutamátu sodného z melasy. Na základě dostupných informací existují signály, že tato komparativní výhoda se v průběhu období šetření ještě zvýšila po prudkém nárůstu cen kukuřice, a to mezinárodně i na čínském trhu. Kvůli dumpingu čínských výrobků však tato komparativní výhoda nevedla u glutamátu sodného vyráběného z melasy výrobním odvětvím Společenství k získání podílu na trhu.
(98)
Předběžně se proto vyvozuje závěr, že rozdíl v surovinách používaných výrobním odvětvím Společenství v porovnání se surovinami, které používají čínští vyvážející výrobci, nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
5.4 Závěr o příčinných souvislostech
(99)
Výše uvedená analýza prokázala, že se mezi ÚO2005 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu spolu s vysokou úrovní cenového podbízení v průběhu období šetření. Toto zvýšení podílu levného dovozu z ČLR na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné k značným ztrátám výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(100)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1 Předběžná poznámka
(101)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Při zjišťování zájmu Společenství se vycházelo z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dodavatelů surovin, dovozců, a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Společenství
6.2.1 Povaha a struktura výrobního odvětví Společenství
(102)
Výrobní odvětví Společenství se skládá z jediného výrobce se sídlem ve Francii. Společnost vlastní skupina Ajinomoto, která se celosvětově podílí (kromě jiných činností) na výrobě a prodeji glutamátu sodného. Výrobní odvětví Společenství nakupovalo suroviny od dodavatelů ve Společenství, mělo tudíž vliv na úroveň zaměstnanosti dodavatelů surovin.
6.2.2 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Společenství
(103)
Výrobní odvětví Společenství od ÚO2005 investovalo do hloubkové restrukturalizace v zájmu snížení nákladů, lze proto usuzovat, že je životaschopné. Avšak vzhledem k dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a nedostatečného růstu prodejní ceny, což vedlo k značným finančním ztrátám výrobního odvětví Společenství. Očekává se, že po uložení antidumpingových cel se objem glutamátu sodného prodávaného výrobním odvětvím zvýší a do jisté míry vzrostou rovněž jeho ceny na trhu Společenství. To by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(104)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že ztráty výrobního odvětví Společenství jsou výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z ČLR. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(105)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Nebudou-li uložena opatření, situace výrobního odvětví Společenství se bude pravděpodobně dále zhoršovat, což naruší příznivé účinky investic uskutečněných v posledních letech. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Společenství, zejména snahy o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví.
(106)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Společenství účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
6.3 Dovozci
(107)
Při šetření spolupracovali celkem tři dovozci a všichni byli proti uložení antidumpingových opatření. Na uvedené dovozce připadalo v období šetření přibližně 46 % celkového dovozu z ČLR do Společenství a přibližně 19 % spotřeby glutamátu sodného ve Společenství.
(108)
Na základě předběžných zjištění byl vyvozen závěr, že dopad zavedení antidumpingových opatření by byl u dvou spolupracujících dovozců zanedbatelný. U zbývajícího spolupracujícího dovozce z předběžných údajů vyplývá, že na glutamát sodný připadá rozpětí 7 % až 12 % jeho obratu. Tato společnost zaměstnává méně než pět osob přímo v části svého podnikání v oblasti glutamátu sodného. Zisk společnosti z prodeje glutamátu sodného je nízký. Vzhledem k těmto skutečnostem by dopad uložení antidumpingového cla neměl být zanedbatelný. Očekávaný účinek uložení opatření však povede ke zvýšení cen glutamátu sodného (ze všech zdrojů) na trhu Společenství. Tento dovozce by proto měl být schopen přenést celý nebo téměř celý růst plynoucí z uložení antidumpingových opatření, aniž by to mělo významný dopad na jeho celkový zisk.
(109)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na dovozce.
6.4 Uživatelé
(110)
Při šetření spolupracovaly celkem čtyři uživatelské společnosti, na něž připadá 18 % dovozu glutamátu sodného z ČLR. Tyto společnosti působí v potravinářském průmyslu a v odvětví kosmetických přípravků pro osobní hygienu.
(111)
Dva spolupracující uživatelé působí v potravinářském průmyslu. Celkem na tyto dvě společnosti v období šetření připadlo přibližně 17 % dovozu glutamátu sodného z ČLR. Je nutno podotknout, že obě společnosti pořizují významná množství od výrobního odvětví Společenství a i z jiných zdrojů. Zmínit je nutno rovněž to, že na činnosti související s glutamátem sodným připadá pouze malá část celkové činnosti obou společností. U jedné společnosti s velmi malým množstvím dovozu glutamátu sodného z ČLR během období šetření bude dopad uložení případných opatření zanedbatelný. U druhé společnosti bude dopad možného uložení opatření dále prověřen.
(112)
Co se týče dalších dvou spolupracujících uživatelů, bylo zjištěno, že na ně v období šetření připadlo pouze 1 % dovozu z Číny. Za této situace se usoudilo, že uložení antidumpingových opatření nebude mít závažný účinek na finanční situaci těchto společností.
(113)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
6.5 Dodavatelé surovin
(114)
Na dotazník odpověděli dva dodavatelé, kteří podpořili uložení antidumpingových opatření. Jeden z nich je dodavatelem suroviny, a to cukrové melasy, pro výrobní odvětví Společenství. Na cukrovou melasu, kterou tato společnost dodává výrobnímu odvětví Společenství, připadá přibližně 5 % obratu společnosti. Pokud antidumpingová opatření nebudou uložena, existuje riziko (jak bylo uvedeno výše), že bude ohrožena dlouhodobá existence výrobního odvětví Společenství. Pokud by k tomu došlo, mělo by to jednoznačný nepříznivý dopad na situaci dodavatelů surovin pro výrobní odvětví Společenství.
(115)
Co se týče druhého dodavatele, jeho situace bude dále prověřena po uložení prozatímních opatření.
(116)
Nebudou-li opatření uložena, prodej výrobního odvětví Společenství bude dále klesat, což povede k tomu, že se sníží rovněž jeho poptávka po surovinách. To bude mít s největší pravděpodobností nepříznivý vliv na ziskovost dodavatelů surovin.
6.6 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že skupina Ajinomoto může mít dominantní postavení nejen na trhu Společenství, nýbrž rovněž na světovém trhu. Tyto zúčastněné strany uvedly, že nehledě na čínské konkurenty skupina Ajinomoto ve skutečnosti monopolizuje výrobu glutamátu sodného ve světě. Je však nutno zdůraznit, že na základě informací, které poskytla jedna ze zúčastněných stran, jež uvedly toto tvrzení, na výrobu glutamátu sodného ze strany jiných než čínských výrobců a skupiny Ajinomoto dosud připadá více než 500 000 tun (což je více než celková výroba glutamátu sodného ve skupině Ajinomoto).
(118)
Co se týká trhu Společenství, pokud budou uložena antidumpingová opatření, dotčení čínští vyvážející výrobci budou vzhledem k svému silnému postavení na trhu pravděpodobně nadále prodávat své výrobky, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Je rovněž pravděpodobné, že na trhu Společenství bude existovat dostatečný počet velkých konkurentů, včetně výrobců v Indonésii, Jižní Koreji, Vietnamu, Brazílii a na Tchaj-wanu. Je nutno zdůraznit, že na počátku posuzovaného období připadalo na dovoz z těchto zdrojů 31,4 % trhu Společenství a tento podíl se významně snížil kvůli dumpingovému dovozu z ČLR. Je proto pravděpodobné, že uživatelé si budou moci nadále vybírat z různých dodavatelů glutamátu sodného. Pokud by však nebyla opatření uložena, budoucnost výrobního odvětví Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by významně omezil hospodářskou soutěž na trhu Společenství.
6.7 Závěr o zájmu Společenství
(119)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
7. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(120)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství ze strany dumpingového dovozu.
(121)
Pro stanovení výše cla byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla potřebná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
(122)
Jelikož výrobnímu odvětví Společenství vznikaly finanční ztráty v průběhu celého posuzovaného období, byl zisk dosažitelný při neexistenci dumpingového dovozu založen na ziskových rozpětích u obdobného výrobku, kterých v posuzovaném období dosáhli výrobci glutamátu sodného v zemích, v nichž neexistoval čínský dumpingový dovoz (Tchaj-wan a Thajsko). Na tomto základě bylo zjištěno, že ziskové rozpětí ve výši 5 % z obratu lze pokládat za přiměřené minimum, které by mohlo výrobní odvětví Společenství očekávat při neexistenci dumpingu působícího újmu. Potřebné zvýšení ceny pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Tato cena nepůsobící újmu byla získána úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o skutečnou ztrátu vzniklou během období šetření a připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(123)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová cla z dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(124)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(125)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Všechny ostatní společnosti
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(126)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Pro účely případných konečných zjištění bude možná nutné prozatímní zjištění přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (%)
Doplňkový kód Taric
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. června 2008.
REGOLAMENTO (CE) N. 492/2008 DELLA COMMISSIONE
del 3 giugno 2008
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di glutammato monosodico originario della Repubblica popolare di Cina
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (il «regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
Il 5 settembre 2007, la Commissione ha annunciato, mediante un avviso (di seguito «avviso di apertura») pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2), l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nella Comunità di glutammato monosodico originario della Repubblica popolare cinese (di seguito «RPC» o «paese interessato»).
(2)
Il procedimento è stato aperto in seguito ad una denuncia presentata il 23 luglio 2007 da Ajinomoto Foods Europe S.A.S. che rappresenta il 100 % della produzione comunitaria di glutammato monosodico. La denuncia conteneva elementi che comprovavano a prima vista l'esistenza del dumping di cui sarebbe oggetto il prodotto in questione e del notevole pregiudizio derivante per l'unico produttore comunitario, che sono stati ritenuti sufficienti per giustificare l'apertura di un procedimento.
1.2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato il denunziante, i produttori esportatori, gli importatori, i fornitori e gli utilizzatori notoriamente interessati, nonché i rappresentanti dei paesi interessati in merito all'apertura del procedimento. Hanno fornito alle parti interessate la possibilità di comunicare osservazioni scritte e di chiedere di essere sentite entro i termini fissati nell'avviso di apertura.
(4)
Il denunziante, i produttori esportatori, gli importatori, i fornitori e gli utilizzatori hanno comunicato il loro punto di vista. Tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e hanno dimostrato che esistevano particolari motivi per essere ascoltate, sono state effettivamente ascoltate.
(5)
Nell'avviso di apertura, la Commissione aveva indicato che la tecnica del campionamento avrebbe potuto essere utilizzata in occasione della presente inchiesta, considerando il numero apparentemente elevato di produttori esportatori nella RPC e di importatori nella Comunità. Tuttavia, tenuto conto del numero meno elevato del previsto di produttori esportatori nella RPC e di importatori nella Comunità che hanno comunicato la loro intenzione di cooperare, si è deciso che non sarebbe stato necessario procedere al campionamento.
(6)
Al fine di consentire ai produttori esportatori della RPC che intendevano presentare una domanda volta ad ottenere lo status di società operante in condizioni di economia di mercato o di trattamento individuale, la Commissione ha inviato moduli di domanda ai produttori esportatori notoriamente interessati, oltre che alle autorità della RPC.
(7)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre società che si sono fatte conoscere entro il termine fissato nell'avviso di apertura, vale a dire al produttore comunitario unico, a ventidue importatori e a ventisette utilizzatori del prodotto in questione, nonché a due fornitori di materie prime.
(8)
La Commissione ha ricevuto risposte dal produttore comunitario all'origine della denuncia, da tre importatori indipendenti, da quattro utilizzatori e da due fornitori.
(9)
Per quanto riguarda il paese interessato dalla presente inchiesta, la Commissione ha ricevuto risposte da tre produttori esportatori nella RPC.
(10)
La Commissione ha ricercato e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del pregiudizio che ne deriva e dell'interesse della Comunità. Ha proceduto a una verifica in loco presso le seguenti società:
a)
Produttore stabilito nella Comunità
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nestlé, Francia, e il suo operatore commerciale collegato Ajinomoto Foods Deutschland, Amburgo, Germania
b)
Utilizzatore comunitario
Un utilizzatore ha richiesto, conformemente all'articolo 19 del regolamento di base, che i particolari che lo riguardano non siano pubblicati, a causa del particolare effetto sfavorevole che ne deriverebbe per tale operatore. La richiesta è stata ritenuta sufficientemente motivata ed è stata pertanto accettata.
-
Nestlé, Vevey, Svizzera
-
Unilever, Neuhausen, Svizzera
c)
Importatori nella Comunità
-
Omya Peralta GmbH, Amburgo, Germania
-
Helm AG, Amburgo, Germania
-
Standard sp. zo.o., Lublino, Polonia
d)
Produttori esportatori e società collegate nella RPC
1)
Meihua Group
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Mongolia interna
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Mongolia interna
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei
2)
LingHua Group
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Visite di verifica previste per due altre società del gruppo
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog e
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog ha dovuto essere abbandonata per motivi indicati nei considerando da 15 a 18
3)
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian
e)
Produttore nel paese analogo
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd, Bangkok, Tailandia
1.3. Periodo di inchiesta
(11)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha coperto il periodo compreso tra il 1o luglio 2006 e il 30 giugno 2007 (di seguito il «periodo d'inchiesta» o il «PI»). L'esame dell'evoluzione della situazione ai fini della valutazione del pregiudizio ha coperto il periodo dall'aprile 2004 alla fine del PI (di seguito «periodo considerato»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO ANALOGO
2.1. Prodotto in esame
(12)
Il glutammato monosodico esportato verso la Comunità e originario della RPC (di seguito «prodotto in esame») è un additivo alimentare ed è utilizzato principalmente come esaltatore di sapidità in minestre, brodi, piatti di pesce e di carne e cibi pronti. Viene inoltre utilizzato nell'industria cosmetica per i prodotti per l'igiene e la cura personali. Rientra normalmente nel codice NC ex 2922 42 00.
(13)
Il glutammato monosodico è disponibile in imballaggi di diverse dimensioni, dalle confezioni da 0,5 g per il consumo ai sacchi da 1 000 kg. Le confezioni di piccole dimensioni sono vendute ai consumatori privati attraverso i dettaglianti, mentre gli imballaggi più grandi, a partire da 20 kg, sono destinati agli utilizzatori industriali. Esistono inoltre vari gradi di purezza. Le caratteristiche del prodotto rimangono tuttavia invariate indipendentemente dalle dimensioni dell'imballaggio e dal grado di purezza.
2.2. Prodotto analogo
(14)
Non è risultata alcuna differenza tra il prodotto in esame e il glutammato monosodico prodotto dalle industrie comunitarie e venduto nel mercato comunitario. La RPC è un'economia in transizione e, come indicato nei considerando da 30 a 34, il valore normale ha dovuto essere determinato sulla base delle informazioni ottenute in un paese terzo ad economia di mercato. Secondo le informazioni disponibili, il glutammato monosodico prodotto e venduto nel paese terzo ad economia di mercato presenta le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base di quello che è prodotto nella RPC ed esportato verso la Comunità. Di conseguenza, si è concluso in via provvisoria che tutti i tipi di glutammato monosodico sono considerati come analoghi ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. Applicazione dell'articolo 18 del regolamento di base
(15)
Per un produttore esportatore si è stabilito, il primo giorno della verifica in loco, che aveva presentato informazioni falsificate sulle sue vendite all'esportazione, che sono state considerate come informazioni false e ingannevoli ai sensi dell'articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base.
(16)
Sulla base di tale constatazione, si è posto fine alla verifica. La società è stata informata che, conformemente all'articolo 18 del regolamento di base, si riteneva opportuno basare le conclusioni (provvisorie o definitive, positive o negative) sui fatti disponibili e ha avuto la possibilità di presentare le sue osservazioni.
(17)
Nella sua risposta, la società non ha contestato la constatazione di falsificazione dei documenti stabilita dall'inchiesta e non ha formulato obiezioni all'applicazione dell'articolo 18 del regolamento di base.
(18)
In tali circostanze, le informazioni fornite da questo produttore esportatore non sono state prese in considerazione e sono stati utilizzati i fatti disponibili.
3.2. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»)
(19)
Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni originarie della RPC, il valore normale deve essere determinato a norma dei paragrafi da 1 a 6 del predetto articolo per quei produttori per i quali sia stata accertata la rispondenza ai criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base, vale a dire quando le condizioni di un'economia di mercato prevalgono per quanto riguarda la fabbricazione e la vendita del prodotto simile. A titolo puramente indicativo, elenchiamo qui di seguito tali criteri:
1)
le decisioni delle imprese in materia di politica commerciale e di costi sono prese in risposta a tendenze di mercato e senza ingerenze di rilievo da parte dello Stato;
2)
le imprese dispongono di un insieme unico e chiaro di documenti contabili di base soggetti a una revisione contabile indipendente, in linea con le norme internazionali in materia di contabilità (IAS - International Accounting Standards) e sono di applicazione in ogni caso;
3)
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema di economia non di mercato;
4)
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono la certezza del diritto e la stabilità;
5)
le conversioni del tasso di cambio vengono effettuate ai tassi di mercato.
(20)
Tre produttori esportatori cinesi hanno richiesto il TEM ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e hanno compilato e rispedito l'apposito modulo di richiesta entro i termini prescritti.
(21)
Per un produttore esportatore cinese è stato necessario applicare l'articolo 18 del regolamento di base (cfr. i precedenti considerando da 15 a 18).
(22)
La verifica ha stabilito che i due altri produttori esportatori cinesi non rispondevano ai cinque criteri richiesti per ottenere il trattamento di società operante nelle condizioni di un'economia di mercato.
(23)
Ha inoltre stabilito che un produttore esportatore cinese (Gruppo Meihua costituito da cinque società) non poteva dimostrare di rispondere ai criteri due e tre sopra menzionati. In primo luogo, il gruppo Meihua non è stato in grado di presentare stati finanziari consolidati e sottoposti a revisione conformemente alla norma IAS 27, né nella sua domanda di trattamento di società operante nelle condizioni di un'economia di mercato, né durante la visita di verifica. L'inchiesta ha evidenziato che, considerato il numero elevato di transazioni interne al gruppo, solo stati finanziari consolidati e sottoposti a revisione, previa completa eliminazione di bilanci, transazioni, entrate e uscite infragruppo, avrebbe consentito di ottenere un quadro preciso della situazione del gruppo. Il gruppo Meihua ha fornito stati finanziari consolidati e sottoposti a revisione solo molto tempo dopo la visita di verifica; di conseguenza non è stato possibile per la Commissione verificare le informazioni contenute in tali conti e farsi un'idea precisa della situazione finanziaria del gruppo. Si è constatato inoltre che i conti delle varie società non erano conformi alle norme IAS 1 e IAS 18, poiché la società madre procedeva a una compensazione tra le entrate e le uscite e tale compensazione era di dimensioni notevoli. Tenuto conto di tali carenze rispetto alle norme contabili internazionali e del fatto che esse non sono state neppure evidenziate nelle relazioni di audit, si è ritenuto che il gruppo Meihua non ha dimostrato che i suoi documenti contabili erano stati oggetto di un audit conforme a tali norme (criterio 2).
(24)
In secondo luogo, sulla base dei conti individuali delle società del gruppo controllate durante la visita di verifica e sulla base delle informazioni non verificate indicate in precedenza, sono state constatate significative distorsioni nella situazione finanziaria della società e del gruppo. Sono stati evidenziati significativi importi di prestiti senza interesse. Tutto ciò ha generato un significativo importo di capitale d'esercizio negativo e costi finanziari potenzialmente elevati che non si sono riflessi nei documenti contabili delle varie società del gruppo (criterio 3).
(25)
La seconda società, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, non è stata in grado di dimostrare la conformità ai criteri da uno a tre. In primo luogo, le sue decisioni non erano adottate in risposta ai segnali del mercato e senza interventi significativi da parte dello Stato, in particolare per il fatto che lo Stato era sovrarappresentato nel suo consiglio di amministrazione e la società aveva effettuato alcune transazioni dubbie, di importo significativo, con imprese statali (un prestito di stato a un tasso di interesse due volte superiore al tasso di mercato, anticipi concessi a imprese statali senza alcuna giustificazione) (criterio 1). In secondo luogo, non ha provato di disporre di un unico insieme di documenti contabili di base stabiliti e sottoposti a revisione contabile conformemente alle norme contabili internazionali, dal momento che i conti erano risultati non conformi all'IAS 1 e all'IAS 18 poiché la società compensava i) gli effetti attivi con gli effetti passivi e ii) le entrate con le uscite. Entrambi i tipi di compensazione, che erano di notevole portata, hanno limitato in tal modo la capacità di comprendere le transazioni, oltre ad altri eventi e circostanze che hanno caratterizzato l'attività della società. Considerando che queste carenze rispetto alle norme contabili internazionali non sono state indicate nella relazione d'audit, la società non ha dimostrato che i suoi documenti contabili sono stati verificati conformemente a tali norme (criterio 2). Sono state infine constatate distorsioni provocate dal vecchio sistema di economia pianificata, che assumevano la forma di valutazioni inadeguate degli attivi e dei diritti di utilizzazione del suolo (criterio 3).
(26)
Si è concluso pertanto che nessun produttore esportatore cinese ha dimostrato di rispondere alle condizioni enunciate nell'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base.
3.3. Trattamento individuale
(27)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, per i paesi cui si applicano le disposizioni del medesimo articolo viene calcolato, se del caso, un dazio unico per l'intero paese, a meno che le imprese non possano dimostrare di rispondere a tutti i criteri stabiliti dall'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, beneficiando in questo caso di un trattamento individuale.
(28)
I produttori esportatori che non hanno risposto ai criteri per la concessione del TEM avevano inoltre sollecitato un trattamento individuale (TI) nel caso in cui non avessero potuto beneficiare del TEM.
(29)
È risultato dalle informazioni disponibili che due produttori esportatori cinesi rispondevano a tutti i criteri elencati all'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, per beneficiare di un trattamento individuale.
3.4. Valore normale
3.4.1. Paese analogo
(30)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, nelle economie di transizione il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base al prezzo o al valore costruito in un paese terzo ad economia di mercato («paese analogo»).
(31)
L'avviso di apertura proponeva la Tailandia come paese analogo adeguato ai fini della determinazione del valore normale per la RPC. La Commissione ha invitato tutte le parti interessate a commentare tale proposta.
(32)
Solo una parte interessata ha formulato commenti e ha proposto il Brasile o l'Indonesia come paese analogo. La Commissione ha preso contatto con società note in Brasile e in Indonesia ma nessun produttore di questi due paesi ha risposto al questionario né ha formulato osservazioni valide.
(33)
La Tailandia è inoltre uno dei principali produttori mondiali di glutammato monosodico, dispone di un mercato concorrenziale e il principale produttore di glutammato monosodico in Tailandia ha pienamente cooperato. La Tailandia ha risposto a tutti i criteri previsti per un paese analogo adeguato, poiché vi è concorrenza nel mercato tailandese, le quantità vendute sul mercato tailandese sono sufficienti e i mercati cinese e tailandese sono comparabili in termini di gamma di prodotto e di procedimento di fabbricazione.
(34)
Alla luce di quanto esposto, si è pertanto concluso provvisoriamente che la Tailandia costituiva un paese analogo adeguato ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
3.4.2. Metodo di determinazione del valore normale
(35)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per la RPC è stato stabilito sulla base delle informazioni verificate e comunicate dal produttore del paese analogo che ha cooperato, vale a dire sulla base dei prezzi pagati o da pagare sul mercato interno tailandese per tipi di prodotti comparati, dal momento che si è constatato che essi erano venduti nel corso di operazioni commerciali normali. Per quanto riguarda i tipi di prodotto, si è rilevato che, per l'essenziale, un solo tipo di prodotto era esportato dalla RPC nel corso del PI, vale a dire glutammato monosodico avente una purezza superiore o uguale a 99 %; tale prodotto era direttamente comparabile al prodotto venduto dal produttore del paese analogo sul suo mercato interno. L'inchiesta ha posto in evidenza alcune differenze nei processi produttivi tra i fabbricanti tailandesi e cinesi, nel senso che questi ultimi utilizzano attrezzature diverse che richiedono meno energia elettrica. I prezzi di vendita sul mercato interno tailandese sono pertanto stati adeguati al ribasso per un importo che rifletta tali differenze.
3.5. Prezzo di esportazione
(36)
Tutti i produttori esportatori cinesi che hanno cooperato hanno effettuato vendite all'esportazione verso la Comunità, sia direttamente a clienti indipendenti sia attraverso società indipendenti stabilite nella RPC e a Taiwan. I prezzi all'esportazione sono stati quindi determinati sulla base dei prezzi effettivamente pagati o da pagare per il prodotto in questione conformemente all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(37)
Per quanto riguarda tutti gli altri esportatori cinesi, la Commissione ha in primo luogo stabilito il loro livello di cooperazione. È stato effettuato un confronto tra le quantità totali esportate indicate nelle risposte al questionario di due produttori esportatori che hanno cooperato e il totale delle esportazioni provenienti dalla RPC che sono state oggetto di dumping, come risulta dalle statistiche di Eurostat relative alle importazioni. Il livello di cooperazione è risultato pari al 74 %. Su questa base, il livello di cooperazione è stato considerato basso. Di conseguenza, i prezzi all'esportazione sono stati provvisoriamente stabiliti sulla base di transazioni realizzate con il più elevato margine di dumping da uno dei due produttori esportatori cinesi che hanno cooperato e che hanno ottenuto un trattamento individuale, conformemente all'articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base.
3.6. Confronto
(38)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato effettuato allo stadio franco fabbrica.
(39)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, a norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità. Adeguamenti a titolo di differenze di spese di trasporto, di costi del trasporto marittimo e di assicurazione, di costi di movimentazione, di carico e di costi accessori, di costi di imballaggio, di costi del credito e di commissioni sono stati concessi a tutte le società sottoposte all'inchiesta (i produttori esportatori che hanno cooperato e i produttori del paese analogo) nei casi in cui ciò fosse applicabile e giustificato.
3.7. Margini di dumping
3.7.1. Per i produttori che hanno cooperato che beneficiavano di un trattamento individuale
(40)
Per le società che beneficiavano di un trattamento individuale, il valore nominale medio ponderato è stato confrontato al prezzo all'esportazione medio ponderato conformemente all'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(41)
Su questa base, i margini medi ponderati provvisori di dumping, espressi in percentuale del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine provvisorio di dumping
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, e Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5 %
3.7.2. Per tutti gli altri produttori esportatori
(42)
Il margine di dumping applicabile a livello nazionale è stato calcolato confrontando il prezzo alle esportazioni, stabilito conformemente al considerando 37, e il valore normale, stabilito conformemente al considerando 35.
(43)
Su questa base, il margine di dumping a livello nazionale è stato provvisoriamente stabilito al 39,7 % del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Definizione dell'industria comunitaria
(44)
L'unico produttore della Comunità che ha cooperato rappresentava il 100 % della produzione comunitaria di glutammato monosodico durante il periodo di inchiesta. Si è pertanto considerato che questo produttore costituiva l'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(45)
Dal momento che l'industria comunitaria comprende un solo produttore, tutte le cifre relative ad informazioni sensibili hanno dovuto essere presentate sotto forma di indici o sotto forma di una gamma di variazioni per motivi di confidenzialità. Le cifre tra parentesi corrispondono a cifre negative.
(46)
Dal momento che il produttore comunitario utilizza un esercizio di bilancio dal 1o aprile al 31 marzo dell'anno seguente, tutti i dati sottoindicati sono presentati per esercizi di bilancio (EB) piuttosto che per gli anni civili (ad esempio l'EB2005 comprende il periodo dal 1o aprile 2004 al 31 marzo 2005). I dati concernenti le importazioni sono presentati sulla stessa base.
4.2. Consumo comunitario
(47)
Il consumo comunitario è stato stabilito sulla base del volume delle vendite dell'industria comunitaria sul mercato della Comunità, cui sono state aggiunte le importazioni dalla RPC e da altri paesi terzi, secondo le statistiche di Eurostat. Il consumo comunitario di glutammato monosodico è aumentato tra l'EB2005 e l'EB2006 prima di registrare una continua diminuzione nel corso dell'EB2007 e del PI. In generale, il consumo è diminuito del 4 % durante il periodo considerato.
Tabella 1
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Consumo comunitario (tonnellate)
Indice
100
107
98
96
4.3. Importazioni dalla RPC nella Comunità
4.3.1. Volume e quota di mercato
(48)
I volumi di importazioni provenienti dalla RPC sono sensibilmente aumentati, passando da 4 701 tonnellate nel corso dell'EB2005 a 34 613 tonnellate nel corso del PI, il che corrisponde ad un aumento del 636 % nel periodo considerato.
(49)
La quota di mercato corrispondente si situava all'interno di una forchetta dal 3 % al 7 % per l'EB2005 ed è aumentata raggiungendo una forchetta dal 38 % al 43 % nel corso del periodo considerato, malgrado la diminuzione nel consumo.
Tabella 2
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Importazioni dalla RPC (tonnellate)
4 701
11 376
34 254
34 613
Indice
100
242
729
736
Quota di mercato RPC
Indice
100
226
745
768
Fonte: Eurostat per le importazioni.
4.3.2. Prezzo di vendita unitario
(50)
I prezzi medi delle importazioni dalla Cina hanno fluttuato nel corso del periodo considerato ed hanno globalmente registrato una leggera diminuzione del 2 %.
Tabella 3
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Prezzi delle importazioni dalla RPC
(EUR/tonnellata)
790
818
785
773
Indice
100
104
99
98
Fonte: Eurostat per i prezzi all'importazione.
4.3.3. Sottoquotazione dei prezzi
(51)
Ai fini dell'analisi della sottoquotazione dei prezzi, i prezzi di vendita medi ponderati per tipo di prodotto praticati dall'industria comunitaria nei confronti dei suoi clienti indipendenti sul mercato della Comunità, adeguati al livello franco fabbrica, sono stati confrontati ai prezzi medi ponderati corrispondenti delle importazioni in questione, stabiliti su una base cif e debitamente adeguati per tenere conto dei dazi doganali e dei costi successivi all'importazione. Questo confronto è stato effettuato dopo aver dedotto le riduzioni e gli sconti.
(52)
Sulla base della metodologia sopra indicata, la differenza tra i prezzi, espressa come percentuale del prezzo medio ponderato dell'industria comunitaria (franco fabbrica), in altre parole il margine di sottoquotazione dei prezzi, era compreso fra il 21 % e il 24 %.
4.4. Situazione economica dell'industria comunitaria
(53)
L'evoluzione di tutti i fattori economici indicati nell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base è stata esaminata per determinare la situazione economica dell'industria comunitaria nel corso del periodo considerato.
4.4.1. Capacità di produzione, produzione e utilizzazione delle capacità
(54)
Le capacità di produzione sono aumentate del 5 % nel corso dell'EB2006 e di nuovo di tre punti percentuali nel corso dell'EB2007, prima di stabilizzarsi durante il PI. L'aumento delle capacità di produzione è il risultato di investimenti, come chiarito al successivo considerando (60).
(55)
La produzione di glutammato monosodico da parte dell'industria comunitaria è diminuita continuamente evidenziando un decremento generale del 6 % nel periodo considerato. Le cifre della produzione per l'EB2007 e il PI riflettono il fatto che l'industria comunitaria ha dovuto sospendere la produzione per un mese nel 2006.
(56)
In seguito alla diminuzione dei volumi di produzione, l'utilizzazione delle capacità è diminuita del 14 % nel corso del periodo considerato.
Tabella 4
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Capacità di produzione
Indice
100
105
108
108
Produzione
Indice
100
99
93
94
Utilizzazione delle capacità
Indice
100
95
86
86
Fonte: Risposta al questionario.
4.4.2. Volume delle vendite, quote di mercato e prezzi unitari medi nella Comunità
(57)
Le vendite di glutammato monosodico da parte dell'industria comunitaria ai clienti indipendenti nel mercato comunitario sono leggermente aumentate durante l'EB2006 prima di registrare una diminuzione importante di 25 punti percentuali nel corso dell'EB2007. Durante il periodo considerato, le vendite sono diminuite del 24 %. Questa notevole diminuzione dei volumi di vendita ha comportato un'altrettanto notevole diminuzione della quota di mercato pari a 12,5 punti percentuali in totale durante il periodo considerato (è passata da 58,6 % per l'EB2005 al 46,1 % per il PI).
(58)
I prezzi di vendita medi ai clienti indipendenti sul mercato comunitario sono aumentati del 19 % nel periodo considerato. Questo aumento è stato ancora più forte durante l'EB2007 (+ 23 %) ma è stata osservata una leggera diminuzione dei prezzi nel corso degli ultimi tre mesi del PI. L'aumento di prezzi era necessario per compensare l'aumento del costo delle materie prime di altri fattori produttivi. Anche se l'industria comunitaria è riuscita ad aumentare la sua efficacia nella produzione di glutammato monosodico, i prezzi di vendita non hanno potuto coprire i costi di produzione durante il PI.
Tabella 5
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Volume delle vendite
Indice
100
101
76
76
Quota di mercato
Indice
100
94
77
79
Prezzi medi
Indice
100
106
123
119
Fonte: Risposta al questionario.
4.4.3. Stock
(59)
Nel corso del periodo considerato, gli stock sono aumentati del 52 %. Tale aumento si è verificato nella seconda metà del periodo considerato ed è coinciso con l'importante diminuzione delle vendite iniziata nel corso dell'EB2007. Alla fine del PI, il livello degli stock è rimasto elevato.
Tabella 6
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Stock
Indice
100
101
153
152
Fonte: Risposta al questionario.
4.4.4. Redditività, investimenti, utile sul capitale investito, flusso di cassa e capacità di ottenere capitali
(60)
Le vendite del prodotto simile realizzate dall'industria comunitaria nel mercato della Comunità non sono state redditizie nel corso del periodo considerato. All'inizio di questo periodo, la situazione doveva essere considerata nel contesto dell'acquisizione di Orsan S.A. da parte di Ajinomoto Foods Europe (AFE), e della ristrutturazione che si è verificata in quel momento. In effetti, Orsan S.A. aveva incontrato difficoltà finanziarie sino al 2003 e AFE ha proceduto a un'importante ristrutturazione al fine di ridurre i costi e di migliorare l'efficacia effettuando investimenti specifici nel 2004 e nel 2005. Tali investimenti erano volti ad aumentare la capacità di produzione, a sviluppare una nuova linea di prodotti e ad aumentare l'efficacia energetica. Il gruppo cui attualmente appartiene l'industria comunitaria ha inoltre trasferito know-how, compresi nuovi ceppi batterici più efficaci per il processo di fermentazione necessario alla produzione di glutammato monosodico nella Comunità.
(61)
Anche se gli investimenti sono proseguiti nel 2006 e nel 2007, l'industria comunitaria è riuscita a ridurre le sue perdite, in particolare durante il PI, grazie a prezzi di vendita più elevati ma anche grazie ad una più efficiente utilizzazione delle materie prime e dell'energia. Non è stato tuttavia possibile procedere ad un ulteriore aumento dei prezzi. Gli esportatori cinesi erano sempre più presenti e hanno rapidamente penetrato il mercato comunitario. Di conseguenza, l'industria comunitaria ha conosciuto significative perdite sulle vendite nel mercato comunitario durante il PI.
(62)
L'utile sugli investimenti risultante dalla produzione e dalla vendita del prodotto simile è stato negativo durante tutto il periodo considerato e ciò è stato un riflesso dell'evoluzione negativa della redditività cui si è accennato in precedenza.
(63)
Così come gli altri indicatori finanziari, il flusso di liquidità generato dalla produzione e dalla vendita di glutammato monosodico nell'UE è stato negativo per tutto il periodo considerato.
(64)
A parte le perdite finanziarie, non vi erano elementi da cui risultava che l'industria comunitaria, che fa parte del gruppo Ajinomoto, avrebbe incontrato altre difficoltà nel mobilitare capitali per le sue attività.
Tabella 7
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Redditività
Indice
(100)
(103)
(66)
(75)
Investimenti
Indice
100
211
65
51
Utili sugli investimenti
Indice
(100)
(92)
(63)
(67)
Flusso di cassa
Indice
(100)
(102)
(59)
(83)
Fonte: Risposta al questionario.
4.4.5. Occupazione, produttività e salari
(65)
L'occupazione nell'industria comunitaria è diminuita del 9 % durante il periodo considerato. I salari sono inizialmente aumentati del 6 % nel corso dell'EB2006 rispetto all'EB2005. Tuttavia, nel corso dell'EB2007 e del PI, i salari sono tornati al loro livello dell'EB2005.
(66)
La produttività è aumentata del 3 % nel corso dell'EB2006, prima di diminuire leggermente durante l'EB2007. Durante il PI, la produttività e risalita allo stesso livello dell'EB2006.
Tabella 8
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Occupazione
Indice
100
95
92
91
Salari
Indice
100
106
100
100
Produttività
Indice
100
103
101
103
Fonte: Risposta al questionario.
4.4.6. Crescita
(67)
Mentre il consumo comunitario è diminuito del 4 % nel periodo considerato, il volume delle vendite dell'industria comunitaria è diminuito del 24 %. Ciò si è tradotto in una perdita di quota di mercato di 12,5 punti percentuali per l'industria comunitaria nel corso del periodo considerato.
4.4.7. Entità del margine di dumping effettivo e recupero degli effetti delle precedenti pratiche di dumping
(68)
I margini di dumping per gli esportatori della RPC, sopra indicati nella parte relativa al dumping, si situano nettamente al di sopra del livello de minimis. Inoltre, tenuto conto dei volumi e dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l'incidenza del margine di dumping reale non può essere considerata come trascurabile.
(69)
Nulla indica che l'industria comunitaria stia recuperando dagli effetti del dumping precedente. È opportuno rilevare che le importazioni di glutammato monosodico non sono state oggetto di misure dal 2003.
4.5. Conclusione relativa al pregiudizio
(70)
La maggior parte degli indicatori di pregiudizio concernenti l'industria comunitaria hanno avuto un'evoluzione negativa nel corso del periodo considerato. La produzione e l'utilizzazione delle capacità sono diminuite rispettivamente del 6 % e del 14 %. Mentre il consumo nel mercato comunitario è diminuito del 4 %, i volumi di vendita dell'industria comunitaria sono diminuiti in modo molto superiore, vale a dire del 24 %, il che ha comportato una perdita di quota di mercato pari a 12,5 punti percentuali. Anche altri indicatori di pregiudizio come gli stock e l'occupazione hanno avuto un'evoluzione negativa nel periodo considerato.
(71)
L'inchiesta ha mostrato che la sottoquotazione dei prezzi dell'industria comunitaria a causa delle importazioni a basso prezzo provenienti dalla Cina arrivava sino al 24 % durante il PI. I prezzi di vendita dell'industria comunitaria sono aumentati del 19 % durante il periodo considerato a causa dell'aumento dei costi; ciò ha avuto come conseguenza una diminuzione del volume delle vendite e una diminuzione della quota di mercato. Per questo motivo, anche gli altri indicatori finanziari di pregiudizio, tra cui gli utili sugli investimenti, il flusso di cassa e la redditività, hanno registrato un'evoluzione negativa nel corso del periodo considerato.
(72)
Alla luce di quanto precede, è possibile concludere che l'industria comunitaria ha subito un pregiudizio importante ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
5.1. Introduzione
(73)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se le importazioni in regime di dumping del glutammato monosodico originario della RPC abbia arrecato all'industria comunitaria un pregiudizio di portata tale da potersi definire grave. Si sono inoltre esaminati fattori noti diversi dalle importazioni in dumping che, nello stesso periodo, avrebbero potuto arrecare pregiudizio all'industria comunitaria, per assicurarsi che l'eventuale pregiudizio provocato da tali altri fattori non fosse attribuito alle importazioni in dumping.
5.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(74)
Nel periodo considerato, i volumi di importazioni in regime di dumping a basso prezzo provenienti dalla RPC sono stati moltiplicati per più di sette volte, e ciò ha avuto l'effetto di aumentare la quota di mercato del glutammato monosodico cinese sul mercato comunitario dal 3 % al 7 % nel corso dell'EB2005 e dal 38 % al 43 % durante il PI. Allo stesso tempo, gli esportatori cinesi erano i soli soggetti nel mercato ad abbassare i loro prezzi di vendita. Le informazioni disponibili indicano che sia il produttore comunitario che gli esportatori di altri paesi terzi hanno aumentato i loro prezzi a causa dei costi di produzione crescenti (principalmente a causa degli aumenti di prezzo delle materie prime e dell'energia).
(75)
Questo aumento delle importazioni provenienti dalla RPC è coinciso con il deterioramento della situazione dell'industria comunitaria. Nel corso dell'EB2006, i volumi di importazioni provenienti dalla RPC sono aumentati del 142 %, mentre i volume delle vendite comunitarie è aumentato dell'1 %. Nel corso dell'EB2007, è stato registrato un nuovo aumento (201 %) del volume delle importazioni provenienti dalla RPC e i prezzi di vendita sono diminuiti del 4 %, mentre il volume delle vendite comunitarie è diminuito di 25 punti percentuali. L'industria comunitaria ha pertanto subito una diminuzione del volume delle sue vendite sul mercato comunitario e un correlativo decremento di 12,5 punti percentuali della sua quota di mercato durante il PI. La diminuzione dei prezzi provocata dalle importazioni cinesi oggetto di dumping ha impedito all'industria comunitaria di aumentare i suoi prezzi di vendita a un livello che avrebbe consentito di eliminare le sue perdite e di migliorare la sua situazione finanziaria.
(76)
Sulla base di quanto precede, si è concluso provvisoriamente che le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping provenienti dalla RPC, che hanno sottoquotato in modo significativo i prezzi dell'industria comunitaria durante il PI e che sono notevolmente aumentate in volume, hanno svolto un ruolo determinante le pregiudizio subito dall'industria comunitaria, che si è riflesso nella sua cattiva situazione finanziaria e nel deterioramento di altri indicatori di pregiudizio durante il PI, nonché nella perdita di quote di mercato.
5.3. Effetti di altri fattori
5.3.1. Importazioni provenienti da altri paesi terzi
(77)
Le importazioni provenienti da paesi terzi non interessati dalla presente inchiesta sono diminuite del 65 % durante il periodo considerato, comportando una diminuzione della loro quota di mercato che è passata da un margine di variazione dal 35 % al 40 % per l'EB2005 ad un margine dal 10 % al 15 % durante il PI. I prezzi di tali importazioni sono aumentati del 20 % durante il periodo considerato, e ciò corrisponde alla tendenza osservata nell'evoluzione dei prezzi dell'industria comunitaria.
(78)
L'evoluzione dei volumi di importazioni provenenti da altri paesi terzi e dei prezzi relativi tra l'EB2005 e il PI è stata la seguente:
Tabella 9
Altri paesi terzi
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Totale delle importazioni
(tonnellate)
31 910
30 926
13 080
11 225
Indice
100
97
41
35
Fonte: Eurostat.
Altri paesi terzi
EB2005
EB2006
EB2007
PI
Prezzo medio: tutte le importazioni
(EUR/tonnellata)
789
831
976
945
Indice
100
105
124
120
Fonte: Eurostat.
(79)
Sulla base dei precedenti elementi, si è provvisoriamente concluso che le importazioni provenienti da altri paesi non hanno inficiato il nesso causale tra il dumping constatato e il grave pregiudizio causato all'industria comunitaria dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC.
5.3.2. Evoluzione della domanda
(80)
Per quanto riguarda l'evoluzione della domanda, il consumo comunitario di glutammato monosodico è diminuito tra l'EB2005 e il PI. Questa diminuzione non è tuttavia significativa (- 4 %) e non spiega la diminuzione del 24 % del volume delle vendite dell'industria comunitaria sul mercato della Comunità. È opportuno sottolineare che, durante il periodo considerato, l'industria comunitaria ha perso 12,5 punti percentuali della sua quota di mercato; le vendite corrispondenti sono state sostituite dalle importazioni in dumping originarie della RPC. Di conseguenza, il pregiudizio grave subito dall'industria comunitaria non può essere imputato a una contrazione della domanda sul mercato della Comunità.
5.3.3. Prestazioni in materia di esportazioni e produttività dell'industria comunitaria
(81)
Contrariamente alle affermazioni di talune parti interessate secondo le quali i cattivi risultati delle esportazioni dell'industria comunitaria potrebbero essere la causa del pregiudizio subito, osserveremo che le vendite all'esportazione sono aumentate di più del 50 % durante il periodo considerato. Tali affermazioni devono quindi essere respinte.
(82)
Quanto al fattore produttività, è opportuno rilevare che, nel corso del periodo considerato, l'industria comunitaria ha potuto ridurre i suoi costi fissi e i suoi costi di manodopera ed ha aumentato la produttività per dipendente.
(83)
Tenuto conto di quanto precede, né le prestazioni in materia di esportazione né una pretesa diminuzione della produttività dell'industria comunitaria hanno contribuito al deterioramento della sua situazione nel corso del PI.
5.3.4. Fluttuazioni monetarie
(84)
Alcune parti interessate hanno sostenuto che il deprezzamento del dollaro rispetto all'euro ha favorito le importazioni di glutammato monosodico nella Comunità europea. Si è in effetti constatato che la grande maggioranza delle importazioni provenienti dalla RPC e destinate alla Comunità europea è fatturata in USD.
(85)
È opportuno ricordare che l'inchiesta deve consentire di stabilire se le importazioni oggetto di dumping (in termini di prezzo e di volumi) abbiano causato un pregiudizio grave all'industria comunitaria o se questo pregiudizio grave deriva da altri fattori. A tale proposito, l'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base stabilisce che deve essere dimostrato che il livello di prezzo delle importazioni oggetto di dumping causa un pregiudizio. Si fa quindi unicamente riferimento a una differenza del livello di prezzo senza che sia necessario analizzare i fattori che influenzano il livello di tali prezzi.
(86)
In pratica, l'effetto delle importazioni oggetto di dumping sul prezzo dell'industria comunitaria è esaminato essenzialmente dal punto di vista della sottoquotazione, della depressione e del contenimento dei prezzi. Si è proceduto a tal fine ad un confronto tra i prezzi all'esportazione oggetto di dumping e i prezzi di vendita dell'industria comunitaria. In alcuni casi, è necessario effettuare una conversione monetaria per disporre di una base comparabile di calcolo dei prezzi all'esportazione al fine di determinare il pregiudizio. Di conseguenza, il ricorso a tassi di cambio in questo contesto serve unicamente a garantire che la differenza di prezzo sia stabilita su una base comparabile. Da quanto precede deriva chiaramente che il tasso di cambio non può in linea di principio costituire un ulteriore fattore di pregiudizio.
(87)
Ciò è confermato anche dal dispositivo dell'articolo 3, paragrafo 7, del regolamento di base, che fa riferimento ai fattori noti diversi dalle importazioni in dumping. Nell'elenco degli altri fattori noti citati nell'articolo non figura alcun fattore che riguarda il livello di prezzo delle importazioni oggetto di dumping. Riassumendo, se le importazioni sono effettuate in dumping, e anche se hanno beneficiato di un'evoluzione favorevole del tasso di cambio, non si ritiene che tali fluttuazioni monetarie possano costituire un altro fattore di pregiudizio.
(88)
Di conseguenza, l'analisi dei fattori che influenzano il livello di prezzo delle importazioni oggetto di dumping, come ad esempio le fluttuazioni del tasso di cambio, non può essere considerata essenziale e non dovrebbe andare al di là dei requisiti posti dal regolamento di base.
(89)
In ogni caso, e fatto salvo quanto precede, le importazioni provenienti dalla RPC hanno fortemente sottoquotato i prezzi dell'industria comunitaria, anche se ci si basa sul tasso di cambio vigente all'inizio dell'EB2005. In tal modo, tale margine di sottoquotazione significativa non si spiega con una modifica del tasso di cambio tra l'euro e il dollaro US nel corso del periodo considerato.
(90)
Alla luce di quanto precede, si è concluso provvisoriamente che l'apprezzamento dell'euro rispetto al dollaro US non costituisce un fattore sufficiente per inficiare il nesso causale tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio grave subito dall'industria comunitaria.
5.3.5. Importazioni dell'industria comunitaria
(91)
Alcune parti interessate hanno affermato che l'industria comunitaria ha importato glutammato monosodico proveniente dalle sue fabbriche non cinesi collegate, situate al di fuori della Comunità, e ciò ha avuto un impatto sui volumi di vendita del glutammato monosodico prodotto nella Comunità.
(92)
L'inchiesta ha mostrato che dopo l'acquisizione di Orsan, l'industria comunitaria ha riorganizzato la sua struttura/i suoi circuiti di vendita nella Comunità. La quasi totalità del glutammato monosodico venduto sul mercato della Comunità dall'industria comunitaria durante il PI è stata prodotta dall'unico produttore comunitario. Le vendite sul mercato comunitario di glutammato monosodico provenienti da esportatori collegati all'industria comunitaria e stabiliti in paesi esterni alla Comunità hanno registrato una diminuzione sensibile e continua nel corso del periodo considerato.
(93)
Alcune parti interessate hanno inoltre sostenuto che la stessa industria comunitaria o altre società del gruppo Ajinomoto sono collegate a produttori cinesi di glutammato monosodico che esportano il prodotto in esame verso la Comunità. Si è affermato che le importazioni verso la Comunità effettuate da tali società collegate hanno causato il pregiudizio subito dall'industria comunitaria. D'altro canto, si è sostenuto che è lo stesso gruppo Ajinomoto ad essere responsabile delle politiche di prezzo attuate da questi esportatori cinesi.
(94)
L'inchiesta ha evidenziato che per una delle società cinesi di cui si sostiene il collegamento al gruppo Ajinomoto, questa relazione era cessata prima del PI. Inoltre, si è constatato che le vendite e le esportazioni di questa società verso la Comunità negli anni che hanno preceduto il PI erano trascurabili. Per quanto riguarda due altri produttori cinesi di glutammato monosodico collegati all'unico produttore comunitario, si è stabilito che le loro esportazioni verso la Comunità durante il PI erano insignificanti. A tale proposito, il fatto che il gruppo Ajinomoto abbia potuto avere una responsabilità nella fissazione dei prezzi di queste società non è stato considerato pertinente.
(95)
Di conseguenza, si è provvisoriamente concluso che le importazioni dell'industria comunitaria provenienti da parti collegate stabilite al di fuori della Comunità non hanno contributo al grave pregiudizio che essa ha subito.
5.3.6. Il nuovo regime dello zucchero
(96)
L'affermazione di alcune parti interessate concernente l'impatto negativo del nuovo regime comunitario dello zucchero (e del conseguente aumento dei prezzi dello zucchero) sui costi di produzione dell'industria comunitaria non è stata confermata. L'inchiesta ha mostrato che l'industria comunitaria ha tratto vantaggio da accordi a lungo termine firmati molto prima dell'attuazione del nuovo regime, che le hanno consentito di beneficiare, per quasi tutto il periodo considerato, di prezzi d'acquisto moderati per lo zucchero. Nel corso della seconda metà del PI, in seguito all'attuazione del nuovo regime per lo zucchero, il prezzo d'acquisto dello zucchero è leggermente aumentato ma tale effetto è stato parzialmente compensato dall'utilizzazione di una tecnica di fermentazione più efficace. Il grado di fermentazione è aumentato nel corso del PI ed è elevato rispetto a quello che è generalmente ottenuto dai produttori cinesi. Ciò significa che per una tonnellata di glutammato monosodico, il produttore comunitario utilizza molto meno zucchero dei produttori cinesi.
5.3.7. Differenza delle materie prime di base
(97)
Nella Comunità, il glutammato monosodico è prodotto a partire dalla melassa di zucchero, mentre in Cina è prodotto a partire dall'amido di mais o di riso. Alcune parti interessate hanno sostenuto che l'evoluzione dei prezzi di queste materie prime potrebbero aver dato un vantaggio comparativo ai produttori cinesi. Tuttavia, un confronto dei costi delle materie prime necessarie per produrre una stessa quantità di glutammato monosodico evidenzia un vantaggio comparativo del glutammato monosodico prodotto a partire dalla melassa. Sulla base delle informazioni disponibili, taluni elementi sembrano indicare che questo vantaggio comparativo si è ulteriormente rafforzato durante il PI a causa del forte aumento dei prezzi del mais, sia a livello internazionale che sul mercato cinese. Tuttavia, a causa del dumping praticato sui prodotti cinesi, questo vantaggio comparativo non si è tradotto in aumenti di quote di mercato per il glutammato monosodico prodotto a partire dalla melassa da parte dell'industria comunitaria.
(98)
Di conseguenza, si è concluso provvisoriamente che la differenza nelle materie prime utilizzate rispettivamente dall'industria comunitaria e dai produttori esportatori cinesi non ha contribuito al grave pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
5.4. Conclusione relativa al nesso di causalità
(99)
La precedente analisi ha dimostrato un aumento sostanziale, sia in volume che in quota di mercato, delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC tra l'EB2005 e il PI, nonché un importante sottoquotazione dei prezzi durante il PI. L'aumento della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo provenienti dalla RPC è coincisa con una netta diminuzione della quota del mercato dell'industria comunitaria che, unita alla pressione al ribasso esercitata sui prezzi, ha provocato tra l'altro perdite sostanziali per l'industria comunitaria durante il periodo considerato. D'altro canto, l'esame degli altri fattori suscettibili di aver arrecato pregiudizio all'industria comunitaria ha mostrato che nessuno di essi aveva potuto avere un impatto negativo significativo.
(100)
Tenuto conto dell'analisi precedente, che ha chiaramente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria comunitaria dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si è provvisoriamente concluso che le importazioni provenienti dal paese in questione hanno causato un pregiudizio grave all'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
6. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
6.1. Osservazioni preliminari
(101)
Conformemente all'articolo 21 del regolamento di base la Commissione ha esaminato se, malgrado le conclusioni riguardanti il dumping pregiudizievole, esistevano motivi impellenti di concludere che non era nell'interesse della Comunità adottare misure in questo caso particolare. La determinazione dell'interesse comunitario si è basata su una valutazione di tutti gli interessi in causa, vale a dire quelli dell'industria comunitaria, dei fornitori di materie prime, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
6.2. Industria comunitaria
6.2.1. Natura e struttura dell'industria comunitaria
(102)
L'industria comunitaria è composta da un produttore unico stabilito in Francia. La società appartiene al gruppo Ajinomoto che, tra le altre attività, produce e vende glutammato monosodico nel mondo intero. L'industria comunitaria ha acquistato le sue materie prime da fornitori comunitari, esercitando in tal modo un impatto sul livello di occupazione di questi ultimi.
6.2.2. Effetti dell'imposizione o della mancata imposizione di misure sull'industria comunitaria
(103)
Dall'EB2005, l'industria comunitaria si è sforzata di investire in una profonda ristrutturazione per ridurre i costi e, di conseguenza, può essere considerata come vitale. Tuttavia, le importazioni oggetto di dumping hanno arrecato un pregiudizio che si è tradotto in una diminuzione significativa del volume delle vendite e in un aumento insufficiente dei prezzi di vendita che hanno provocato a loro volta perdite finanziarie importanti per l'industria comunitaria. Ci si attende che, in seguito all'istituzione di dazi antidumping, il volume del glutammato monosodico venduto dall'industria aumenti e che anche i suoi prezzi sul mercato comunitario aumentino in qualche misura. Ciò consentirebbe all'industria comunitaria di raggiungere un accettabile livello di redditività.
(104)
Si ritiene che l'istituzione di misure ristabilirà una concorrenza equa sul mercato. È opportuno rilevare che le perdite dell'industria comunitaria risultano dalla sua difficoltà a reggere la concorrenza delle importazioni in dumping, a basso prezzo, provenienti dalla RPC. L'introduzione di misure antidumping consentirebbe verosimilmente all'industria comunitaria di riacquistare almeno parzialmente la sua quota di mercato perduta e ciò avrà un'incidenza positiva sulla sua redditività.
(105)
Come indicato in precedenza, l'industria comunitaria ha subito un grave pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC. Se non saranno introdotte misure, la situazione dell'industria comunitaria continuerà probabilmente a deteriorarsi annullando gli effetti positivi degli investimenti realizzati in questi ultimi anni. La spinta al ribasso dei prezzi provocata dalle importazioni oggetto di dumping rischia di continuare a vanificare tutti gli sforzi realizzati dall'industria comunitaria, in particolare per riacquistare la sua redditività. La mancata adozione di misure comprometterebbe l'esistenza a lungo termine dell'industria comunitaria.
(106)
Per concludere, le misure dovrebbero dare all'industria comunitaria la possibilità di rimettersi dagli effetti del dumping pregiudizievole constatato nel quadro dell'inchiesta.
6.3. Importatori
(107)
Tre importatori in totale hanno cooperato all'inchiesta e tutti erano opposti all'istituzione di misure antidumping. Questi importatori rappresentavano circa il 46 % delle importazioni totali della RPC verso la Comunità e circa il 19 % del consumo comunitario di glutammato monosodico durante il PI.
(108)
Sulla base dei risultati provvisori, si è concluso che l'introduzione di misure antidumping avrebbe un impatto trascurabile per due degli importatori che hanno cooperato. Per quanto riguarda l'altro importatore che ha cooperato, le prime indicazioni mostrano che il glutammato monosodico rappresenta dal 7 % al 12 % del suo fatturato. Questa società impiega meno di cinque persone nelle sue attività direttamente collegate al glutammato monosodico. Il beneficio realizzato dalla società sulle vendite di glutammato monosodico è basso. Tenuto conto di questo elemento, l'istituzione di un dazio antidumping non dovrebbe essere trascurabile. Tuttavia, l'effetto previsto dell'introduzione di misure antidumping è un aumento dei prezzi del glutammato monosodico (quale che ne sia la provenienza) sul mercato comunitario. Questo importatore dovrebbe pertanto essere in grado di ripercuotere, totalmente o in parte, l'aumento derivante dall'introduzione delle misure antidumping, senza che ciò abbia un effetto significativo sull'utile globale.
(109)
In tali circostanze, si è concluso provvisoriamente che, sulla base delle informazioni fornite, l'eventuale effetto delle misure antidumping non avrà un impatto notevole sugli importatori.
6.4. Utilizzatori
(110)
Quattro società utilizzatrici che rappresentavano il 18 % delle importazioni di glutammato monosodico provenienti dalla RPC hanno cooperato all'inchiesta. Queste società esercitano le loro attività nell'industria agroalimentare e in quella dei prodotti dell'igiene personale.
(111)
Due degli utilizzatori che hanno cooperato sono presenti nell'industria agroalimentare. Queste due società hanno rappresentato insieme quasi il 17 % delle importazioni di glutammato monosodico provenienti dalla RPC durante il PI. Occorre rilevare che queste due società si procurano anche quantità significative dall'industria comunitaria e da altre fonti. È inoltre opportuno notare che le attività collegate al glutammato monosodico rappresentano solo una piccola parte dell'insieme delle attività commerciali delle due società. Per una delle società, le cui importazioni di glutammato monosodico provenienti dalla RPC sono state poco importanti nel corso del PI, l'incidenza dell'introduzione di eventuali misure sarà trascurabile. Per l'altra società, l'impatto della possibile introduzione delle misure sarà ulteriormente analizzato.
(112)
Per quanto riguarda gli altri due utilizzatori che hanno cooperato, si è stabilito che essi rappresentavano solo circa l'1 % delle importazioni provenienti dalla Cina durante il PI. In tali condizioni, si è ritenuto che l'introduzione di misure antidumping non avrebbe un effetto significativo sulla situazione finanziaria di questa società.
(113)
Considerate le circostanze, si è concluso provvisoriamente che, sulla base delle informazioni fornite, l'effetto eventualmente prodotto dalle misure antidumping sarà probabilmente poco importante per gli importatori.
6.5. Fornitori di materie prime
(114)
Due fornitori hanno risposto al questionario e si sono espressi a favore dell'introduzione di misure antidumping. Uno di loro è un fornitore di materie prime, vale a dire la melassa di zucchero, per l'industria comunitaria. La melassa di zucchero che è fornita da questa società all'industria comunitaria rappresenta circa il 5 % del fatturato della società. In caso di mancata introduzione di misure antidumping, vi è il rischio che sia rimessa in questione la sopravvivenza a lungo termine dell'industria comunitaria, come è stato indicato in precedenza. Se questo scenario si realizzasse, esso avrebbe evidentemente un impatto negativo sulla situazione delle società che forniscono materie prime all'industria comunitaria.
(115)
Per quanto riguarda il secondo fornitore, un esame più approfondito sarà effettuato dopo l'introduzione di eventuali misure provvisorie.
(116)
Nell'ipotesi in cui non fossero introdotte misure, le vendite dell'industria comunitaria continuerebbero a regredire, provocando una diminuzione della domanda di materie prime. Ciò avrà verosimilmente ripercussioni negative sulla redditività dei fornitori di materie prime.
6.6. Effetti di distorsione della concorrenza e degli scambi
(117)
Alcune parti interessate hanno sostenuto che il gruppo Ajinomoto potrebbe avere una posizione dominante non solo sul mercato comunitario ma anche sul mercato mondiale. Queste parti interessate hanno affermato che, a parte i concorrenti cinesi, Ajinomoto monopolizza di fatto la produzione di glutammato monosodico su scala mondiale. È tuttavia opportuno sottolineare che, sulla base delle informazioni comunicate da una delle parti interessate che hanno presentato tale reclamo, la produzione di glutammato monosodico non cinese e non collegata al gruppo Ajinomoto rappresenta sempre più di 500 000 tonnellate (vale a dire più del totale del glutammato monosodico prodotto dal gruppo Ajinomoto).
(118)
Per quanto riguarda il mercato comunitario, se saranno istituite misure antidumping, i produttori esportatori cinesi interessati, considerata la loro forte posizione sul mercato, continueranno verosimilmente a vendere i loro prodotti, anche se a prezzi non di dumping. È inoltre probabile che resterà ancora un numero sufficiente di concorrenti importanti sul mercato comunitario, compresi i produttori in Indonesia, Corea del Sud, Vietnam, Brasile e Taiwan. È opportuno insistere sul fatto che, all'inizio del periodo considerato, le importazioni provenienti da queste fonti rappresentavano il 31,4 % del mercato comunitario e che esse sono notevolmente diminuite a causa delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC. È pertanto probabile che gli utilizzatori continueranno ad avere la scelta tra vari fornitori di glutammato monosodico. Se tuttavia non fosse istituita alcuna misura, l'avvenire dell'industria comunitaria diverrebbe incerto. La sua sparizione ridurrebbe gravemente la concorrenza sul mercato comunitario.
6.7. Conclusione sull'interesse della Comunità
(119)
Tenuto conto di quanto precede, si conclude provvisoriamente che nessun motivo impellente si oppone all'istituzione di dazi antidumping nel caso in questione.
7. PROPOSTA DI MISURE PROVVISORIE ANTIDUMPING
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(120)
Tenuto conto delle conclusioni stabilite per quanto riguarda il dumping, il pregiudizio, il nesso di causalità e l'interesse della Comunità, misure antidumping provvisorie sono considerate necessarie al fine di impedire l'aggravamento del pregiudizio causato all'industria comunitaria dalle importazioni oggetto di dumping.
(121)
Per calcolare il livello del dazio, si è tenuto conto del livello dei margini di dumping riscontrati e dell'importo del dazio necessario ad eliminare il pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(122)
Dal momento che l'industria comunitaria ha registrato perdite finanziarie durante tutto il periodo considerato, gli utili che avrebbero potuto essere realizzati in mancanza di importazioni oggetto di dumping sono stati determinati in funzione dei margini di utile del prodotto simile che sono stati ottenuti durante il periodo considerato dai produttori di glutammato monosodico dei paesi non soggetti ad importazioni cinesi in regime di dumping (vale a dire Taiwan e la Tailandia). Su questa base, un margine di utile corrispondente al 5 % del fatturato è stato considerato come il minimo che l'industria comunitaria avrebbe potuto ottenere in mancanza del dumping pregiudizievole. La maggiorazione di prezzo necessaria è stata quindi determinata procedendo a un confronto fra il prezzo all'importazione medio ponderato, utilizzato per stabilire la sottoquotazione, e il prezzo non pregiudizievole dei prodotti venduti dall'industria comunitaria sul mercato della Comunità. Il prezzo non pregiudizievole è stato ottenuto adeguando i prezzi di vendita dell'industria comunitaria per tenere conto delle perdite reali registrate durante il PI e aggiungendo il margine di utile sopra indicato. Qualunque differenza risultante da tale confronto è stata quindi espressa in percentuale del valore totale cif all'importazione.
7.2. Misure provvisorie
(123)
Tenuto conto di quanto precede, in virtù dell'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che sulle importazioni originarie della RPC debbano essere istituiti dazi antidumping provvisori a livello dei margini di dumping e di pregiudizio più bassi, in conformità della regola del dazio inferiore.
(124)
Le aliquote del dazio antidumping applicabili ad alcune società a titolo individuale indicate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle risultanze della presente inchiesta. Esse rispecchiano pertanto la situazione constatata durante l'inchiesta per le società in questione. Tali aliquote di dazio (contrapposte al dazio per paese, applicabile «a tutte le altre società») sono quindi esclusivamente applicabili alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati dalle società, ovvero dalle specifiche persone giuridiche, delle quali viene fatta menzione. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società la cui denominazione, completa di indirizzo, non sia specificamente citata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggetti all'aliquota di dazio applicabile «a tutte le altre società».
(125)
I dazi antidumping proposti sono i seguenti:
Società
Margine di eliminazione del pregiudizio
Margine di dumping
Tasso del dazio antidumping
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, e Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Tutte le altre società
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. COMUNICAZIONE DELLE INFORMAZIONI
(126)
Le conclusioni provvisorie di cui sopra saranno comunicate a tutte le parti interessate, che saranno invitate a far conoscere il loro punto di vista per iscritto e a chiedere di essere sentite. Le loro osservazioni saranno analizzate e prese in considerazione, ove opportuno, prima che sia presa una decisione definitiva. Potrà essere necessario riesaminare le conclusioni provvisorie al fine di stabilire le conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di glutammato monosodico classificabile al codice NC ex 2922 42 00 (codice TARIC 2922420010) e originarie della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, per i prodotti fabbricati dalle società indicate di seguito è la seguente:
Società
Aliquota del dazio antidumping (%)
Codice addizionale TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, e Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Tutte le altre società
39,7
A999
3. L'immissione in libera pratica nella Comunità del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diverse indicazioni, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Fatto salvo quanto stabilito nell'articolo 30 del regolamento (CE) n. 384/96, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni sulla base dei quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto ed essere sentite oralmente dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
2. Ai sensi dell'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 384/96, le parti interessate possono comunicare osservazioni sull'applicazione del presente regolamento entro un mese a decorrere dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per uno periodo di sei mesi.
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 3 giugno 2008.