Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 723/2004
ze dne 22. března 2004,
kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 283 této smlouvy,
s ohledem na Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství, a zejména na článek 13 uvedeného protokolu,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultacích s Výborem pro služební řád [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Soudního dvora [3],
s ohledem na stanovisko Účetního dvora [4],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od doby přijetí původního služebního řádu a pracovního řádu v roce 1962 došlo ve společnosti k výraznému pokroku a změnám. Uvedený pokrok a změny by se měly odrazit v regulačním rámci pro evropskou veřejnou službu, který bude brát zřetel na měnící se požadavky orgánů a jejich zaměstnanců a zároveň respektovat správní kulturu Společenství a tradici založenou na zásadě služby občanům.
(2) Společenství by tedy mělo být vybaveno kvalitní evropskou veřejnou správou, která mu umožní plnit úkoly na nejvyšší možné úrovni v souladu se Smlouvami a přijímat výzvy, vnitřní i vnější, které před něj budou v budoucnu postaveny.
(3) V důsledku toho je nezbytné vytvořit rámec, který by Společenství umožňoval přijímání vysoce kvalifikovaných zaměstnanců z hlediska výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států, a poskytnout uvedeným pracovníkům podmínky, které zajistí nejlepší poskytování služeb.
(4) Širším záměrem by mělo být zajištění co nejefektivnější personální politiky v evropské veřejné službě, vyznačující se odbornou způsobilostí, nezávislostí, loajalitou, nestranností a stálostí, jakož i kulturní a jazykovou rozmanitostí.
(5) Je vhodné zabezpečit existenci jednotné evropské veřejné služby a používat společná pravidla pro všechny orgány a agentury vykonávající práci jménem Společenství. Existence jednotného služebního řádu by měla prospět posílení spolupráce mezi orgány a agenturami v oblasti personální politiky v zájmu hladkého fungování Společenství a účinného využívání lidských zdrojů.
(6) Agentury by měly být zahrnuty do oblasti působnosti pravidel personální politiky, aby bylo zaručeno harmonické používání pravidel a aby byla zejména zaručena mobilita pracovních sil.
(7) Je nezbytné dodržovat zásadu zákazu diskriminace zakotvenou ve Smlouvě o ES, a proto je nutné dále rozvíjet personální politiku zajišťující rovné příležitosti pro všechny bez ohledu na pohlaví, fyzickou výkonnost, věk, rasovou nebo etnickou příslušnost, sexuální orientaci a rodinný stav.
(8) Úředníkům žijícím v jiném než manželském svazku, uznaném členským státem jako stálé partnerství, kteří nemohou uzavírat zákonné manželství, by měly být přiznány stejné výhody jako manželským párům.
(9) Zřetelná zmínka by měla být učiněna o opatřeních sociální povahy a o pracovních podmínkách, které splňují vhodné normy bezpečnosti a ochrany zdraví; uvedená opatření mají za cíl pomoci zaměstnancům dosáhnout souladu mezi pracovním a osobním životem, podpořit rovnost příležitostí, jakož i ochránit bezpečnost a zdraví jednotlivce.
(10) Je jednoznačně nezbytné posílit zásadu rozvoje služebního postupu podle zásluh stanovením těsnější vazby mezi výkonem a odměňováním tím, že zaměstnanci budou prostřednictvím strukturálních změn v systému řízení služebního postupu více povzbuzováni k dobrým pracovním výkonům a zároveň bude zabezpečena rovnováha průměrných kvalifikačních profilů mezi novou a starou strukturou v souladu s plánem pracovních míst a rozpočtovou kázní.
(11) Modernizace systému řízení služebního postupu vyžaduje širší uznání odborné praxe úředníků a zásad celoživotního vzdělávání. Proto je žádoucí nahradit stávající systém kategorií zaměstnanců a provést platové přeřazení zaměstnanců do nových funkčních skupin "administrátorů" (AD) a "asistentů" (AST), a také usnadnit postup z nižší do vyšší funkční skupiny pomocí nového osvědčovacího postupu.
(12) Vyvstala potřeba vytvoření systému zaručujícího rovnováhu průměrných kvalifikačních profilů, který by jako celek spravedlivě a přiměřeně kompenzoval v prvé řadě nárůst celkového počtu platových tříd a za druhé snížení počtu stupňů v rámci každé třídy.
(13) Z důvodu zachování vícejazyčného charakteru orgánů by měl být při přijímání a při služebním postupu zaměstnanců kladen větší důraz na jazykovou vybavenost a schopnost pracovat ve třetím jazyce Společenství.
(14) Nestrannost je základní zásadou veřejné služby, která je uznána Listinou základních práv Evropské unie [5]. Proto je nezbytné vyjasnit závazky úředníků v situacích, kdy dojde nebo může dojít ke střetu zájmů, a to jak před opuštěním, tak po opuštění činné služby.
(15) Měl by být stanoven lepší právní rámec pro řešení otázek psychického nebo sexuálního obtěžování, a za tímto účelem by měly být formulovány jasné a vhodné definice.
(16) Jelikož právo na svobodu projevu je zakotveno v Listině základních práv, je vhodné upravit toto základní právo pro úředníky a stanovit přiměřené meze jeho výkonu. Zároveň je nezbytné stanovit jasná pravidla upravující zveřejňování záležitostí spojených s prací Společenství, kdykoli by jeho oprávněné zájmy mohly být ohroženy.
(17) Nový právní rámec a záruky by měly být stanoveny k zajištění právní ochrany úředníků, kteří oznámí určitým přesně vymezeným osobám nebo orgánům případnou protiprávní činnost nebo chování, které představuje závažné porušení povinností úředníků Společenství při výkonu služby.
(18) Je nutné důsledněji racionalizovat způsob zahájení a vedení disciplinárního řízení. Také členství v disciplinárních komisích by mělo být stabilnější a pravidla pro odvolání úředníků by se měla změnit.
(19) Postupy pro monitorování nepřítomnosti a předkládání lékařských potvrzení by měly být vyjasněny.
(20) Je nezbytné zavést nový právní rámec k zajištění jednotného postupu pro řešení případů odborné nezpůsobilosti, který dotčeným úředníkům zaručuje právo na obhajobu. V rámci tohoto nového právního rámce by měly být řešeny případy úředníků, kteří nejsou schopni v přiměřené časové lhůtě dosáhnout očekávané úrovně výkonu.
(21) Doporučuje se zavedení mechanismů pružné pracovní doby zahrnující zejména, a za určitých podmínek, právo na zkrácený pracovní úvazek, využití dohod o sdílení pracovního místa a poskytování prodlouženého pracovního volna z osobních důvodů. Podobně by měla být zavedena ustanovení o pracovním volnu z rodinných důvodů a konkrétněji o právu na pružnou mateřskou dovolenou, rodičovskou dovolenou, jakož i pracovní volno v případě vážného onemocnění rodinného příslušníka.
(22) Aby bylo zaručeno, že se kupní síla úředníků Společenství rozvíjí paralelně s kupní silou státních úředníků v ústředních státních správách členských států, je nezbytné zachovat zásadu mechanismu víceletých úprav platu, známou též jako "metoda", prodloužením používání této metody do 31. prosince 2012 s podmínkou přezkumu po čtyřech letech z hlediska souladu s rozpočtovou kázní.
(23) Výhody, které úředníkům přináší systém víceletých úprav mezd, by měly být vyváženy zavedením zvláštního odvodu odrážejícího náklady na sociální politiku, zlepšené pracovní podmínky a Evropské školy. Uvedený zvláštní odvod by se měl každoročně zvyšovat a měl by se vztahovat na všechny úředníky po stejnou dobu jako samotný systém.
(24) Protože se náklady na koeficienty používané při převodech částí platů do jiných členských států staly nepřiměřenými, měly by se převody s koeficientem omezit na nižší poměrnou část platu a na případy, kdy je převod nezbytný k tomu, aby úředník mohl hradit výdaje plynoucí z právních závazků k rodinným příslušníkům v jiných členských státech.
(25) Kritérium, na jehož základě zůstávají bývalí úředníci pojištěni v rámci společného systému nemocenského pojištění, se v praxi ukázalo jako nejasné, a mělo by tudíž být zjednodušeno.
(26) Systém vyplácení různých příspěvků by měl být racionalizován; některé příspěvky by měly být přezkoumány, jiné zrušeny, aby se zjednodušila a zprůhlednila správní pravidla. Náhrada cestovních výdajů a výdajů při služební cestě by se tak měla více přiblížit skutečným nákladům a administrativa by se měla zjednodušit. Také příspěvek na vzdělání by se měl v budoucnu více přizpůsobit skutečným výdajům.
(27) Reformován musí být i systém rodinných přídavků, aby se zlepšila situace rodin a aby se zejména řešily problémy rodičů s malými dětmi.
(28) Jelikož důchody jsou vyjádřeny jako poměrná část konečného platu, je potřebné zajistit, aby se v budoucnu platy a důchody přizpůsobovaly paralelně, při zachování pojistně matematického základu systému, jakož i příslušných příspěvkových podílů hrazených úředníkem a zaměstnavatelem, a zásady, že důchody jsou vypláceny z rozpočtu Společenství. Splnění uvedeného cíle vyžaduje vytvoření mechanismu pro zabezpečení krátkodobé a dlouhodobé pojistně matematické rovnováhy systému.
(29) Demografické změny a měnící se věková struktura obyvatelstva představují pro penzijní systém Společenství stále větší zatížení a vyvolávají tlak na zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu a snižování základu pro výpočet práv na důchod, přičemž pro úředníky, kteří jsou již v činné službě se počítá s přechodnými opatřeními.
(30) Následkem prohlubující se integrace Evropské unie a skutečnosti, že důchodci si mohou v Evropské unii svobodně zvolit místo svého pobytu, se systém koeficientů pro důchody stal zbytečným. Tento systém také způsobil problémy spojené se sledováním místa pobytu důchodců, které by měly být překonány. Tento systém by tedy měl být zrušen, přičemž pro důchodce a úředníky, přijaté do služebního poměru před vstupem v platnost tohoto nařízení, by měla být přijata náležitá přechodná opatření.
(31) Podmínky tvořící základ platných ustanovení o invalidních a pozůstalostních důchodech se od doby, kdy byly poprvé přijaty, změnily a měly by tudíž být aktualizovány a zjednodušeny.
(32) Pravidla pro výplatu odchodného by měla být pozměněna s ohledem na pravidla Společenství o přenositelnosti práv na důchodové zabezpečení. Za tímto účelem by měla být opravena řada nesrovnalostí a zavedena větší pružnost.
(33) Pravidla o mechanismech pružného odchodu do důchodu by měla přihlížet k zájmům úředníků i orgánů a zvažovat rozpočtové dopady. Odpovídající opatření by měla být vázána na žádost úředníka a měla by být doprovázena vhodnými finančními podmínkami; využití této alternativy by mělo být oznámeno rozpočtovému orgánu. Toto ustanovení by mělo mít za cíl usnadnění personálního řízení, zejména v menších orgánech. Reálná volba předčasného odchodu do důchodu před dosažením příslušné věkové hranice je závislá na tom, zda trvá zdravotní pojištění a zda budou nadále vypláceny rodinné přídavky. Tato opatření by však měla být vyvážena zvýšením minimální věkové hranice na 55 let a zavedením možnosti pracovat i po dosažení platné věkové hranice pro odchod do důchodu.
(34) Pracovní podmínky související s celkovou úrovní mezd a důchodů pro úředníky a ostatní zaměstnance si udržuje takovou úroveň, že nezávislá a na kontinuitě založená evropská veřejná služba dokáže přitáhnout a udržet ty nejlepší uchazeče ze všech členských států.
(35) Ustanovení týkající se úředníků v oblasti vědeckých a technických služeb a úředníků, kteří vykonávají službu ve třetích zemích, by se měla přizpůsobit, upřesnit a uvést do souladu s obecnými ustanoveními.
(36) Je zapotřebí zavést novou kategorii zaměstnanců, kteří nejsou v trvalém pracovním poměru, jmenovitě kategorii smluvních zaměstnanců. Uvedení zaměstnanci, jejichž pracovní povinnosti jsou omezenější, budou zpravidla povinni pracovat pod dohledem úředníků nebo dočasných zaměstnanců. Budou zaměstnáváni mimo jiné jako případná náhrada za pomocné pracovníky a úředníky kategorie D v orgánech, úřadech a zastoupeních Komise, delegacích a agenturách, a také ve výkonných agenturách a dalších orgánech zřízených na základě zvláštního právního aktu. Práva a povinnosti uvedených smluvních zaměstnanců by měly být vymezeny obdobně jako práva a povinnosti dočasných zaměstnanců, zvláště pokud jde o sociální zabezpečení, příspěvky a pracovní podmínky.
(37) K postupnému zavádění nových pravidel a opatření by měla být stanovena přechodná opatření, přičemž práva nabytá zaměstnanci v rámci systému Společenství před vstupem v platnost těchto změn služebního řádu by měla být respektována a jejich oprávněná očekávání vzata v úvahu.
(38) Opatření týkající se zejména modernizace služebního postupu a finanční opatření byla přijata jako celek organizacemi zastupujícími zaměstnance po konzultaci v rámci poradního výboru zřízeného na základě rozhodnutí Rady ze dne 23. června 1981.
(39) Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, stanovený v nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 [6], naposledy pozměněném nařízením (ES, Euratom) č. 2182/2003 [7] by proto měl být odpovídajícím způsobem pozměněn,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství se mění v souladu s přílohou I, pokud jde o služební řád úředníků, a v souladu s přílohou II, pokud jde o pracovní řád ostatních zaměstnanců.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. května 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. března 2004.
Regolamento (CE, Euratom) n. 723/2004 del Consiglio
del 22 marzo 2004
che modifica lo statuto dei funzionari delle Comunità europee e il regime applicabile agli altri agenti di dette Comunità
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 283,
visto il protocollo sui privilegi e sulle immunità delle Comunità europee, in particolare l'articolo 13,
vista la proposta della Commissione, presentata previo parere del Comitato dello statuto(1),
visto il parere del Parlamento europeo(2),
visto il parere della Corte di giustizia(3),
visto il parere della Corte dei conti(4),
considerando quanto segue:
(1) Dal 1962, anno in cui sono stati adottati per la prima volta lo statuto dei funzionari e il regime applicabile agli altri agenti, vi sono stati nella società progressi e innovazioni sostanziali. È opportuno che il quadro normativo applicabile alla funzione pubblica europea sia adattato a tali progressi e innovazioni, per andare incontro alle mutate esigenze delle istituzioni e del loro personale, nel rispetto di una cultura e di una tradizione amministrative della Comunità basate sul principio del servizio ai cittadini.
(2) La Comunità europea dovrebbe perciò disporre di un'amministrazione pubblica europea di alta qualità che le consenta di svolgere la propria missione al più alto livello possibile conformemente ai trattati e di sostenere le sfide, interne ed esterne, che le si presenteranno in futuro.
(3) È necessario, di conseguenza, stabilire un quadro che consenta alla Comunità di assumere personale del più alto livello in termini di produttività e di integrità, scelto su una base geografica più vasta possibile tra i cittadini degli Stati membri, e a tale personale di eseguire le proprie mansioni in condizioni che garantiscano il funzionamento ottimale del servizio.
(4) L'obiettivo generale è di garantire che le risorse umane siano gestite nel modo più efficace possibile nell'ambito di una funzione pubblica europea caratterizzata dai principi di competenza, indipendenza, lealtà, imparzialità e permanenza, oltre che da diversità culturale e linguistica.
(5) È opportuno assicurare l'unicità della funzione pubblica europea e l'applicazione di regole comuni a tutte le istituzioni e agenzie che lavorano per conto delle Comunità. L'esistenza di uno statuto unico dovrebbe contribuire a rafforzare la cooperazione tra le istituzioni e le agenzie in materia di politica del personale, nell'interesse del buon funzionamento delle Comunità e dell'impiego efficiente delle risorse umane.
(6) Le agenzie devono essere comprese nel campo di applicazione delle regole relative al personale per preservare l'applicazione uniforme delle disposizioni e in particolare per assicurare la mobilità del personale.
(7) È importante vegliare al rispetto del principio della non discriminazione sancito dal trattato CE e, di conseguenza, proseguire l'ulteriore sviluppo della politica del personale nel senso della garanzia di pari opportunità per tutti, indipendentemente da sesso, abilità fisica, età, identità razziale o etnica, orientamento sessuale e stato civile.
(8) I funzionari che vivono in unioni di fatto riconosciute da uno Stato membro come unioni stabili e che non hanno accesso giuridico al matrimonio devono beneficiare degli stessi vantaggi delle unioni matrimoniali.
(9) Occorre fare esplicitamente riferimento a misure di carattere sociale e a condizioni di lavoro che soddisfino adeguate norme sanitarie e di sicurezza; tali misure devono contribuire a conciliare vita professionale e vita privata, a promuovere la parità di opportunità, a proteggere la salute e a garantire la sicurezza dell'individuo.
(10) È manifestamente necessario rafforzare il principio di un'evoluzione della carriera basata sul merito e stabilire un più stretto legame tra prestazioni e remunerazione offrendo maggiori incentivi al conseguimento di buoni risultati; a tal fine devono essere apportate modifiche strutturali al sistema delle carriere, garantendo al contempo l'equivalenza tra i profili di carriera medi della nuova e della vecchia struttura, nel rispetto della tabella dell'organico e della disciplina di bilancio.
(11) L'ammodernamento del sistema delle carriere richiede un maggiore riconoscimento dell'esperienza professionale dei funzionari e del principio della formazione permanente. È, di conseguenza, opportuno sopprimere le categorie in cui è attualmente inquadrato il personale, riclassificare il personale nei nuovi gruppi di funzioni di amministratore (AD) e assistente (AST) e agevolare l'avanzamento dal secondo al primo attraverso un nuovo meccanismo di certificazione.
(12) Sembra necessario mettere a punto un sistema di garanzia dell'equivalenza dei profili di carriera medi che, considerato in toto, compensi tra loro in maniera equa e ragionevole l'incremento del numero totale di gradi e la riduzione del numero di scatti all'interno di ciascun grado.
(13) Al fine di preservare il carattere multilinguistico delle istituzioni europee, è importante porre maggiormente l'accento, nel quadro delle assunzioni e delle promozioni, sulle competenze linguistiche e sulla capacità di lavorare in una terza lingua comunitaria.
(14) L'imparzialità è un principio fondamentale del servizio pubblico, riconosciuto dalla Carta dei diritti fondamentali dell'Unione europea(5). È perciò indispensabile chiarire gli obblighi dei funzionari nelle situazioni in cui vi sia un conflitto di interessi reale o potenziale, sia durante il servizio attivo che dopo la cessazione del servizio.
(15) È necessario istituire un quadro giuridico perfezionato per affrontare le questioni relative alle molestie psicologiche e sessuali e formulare a tal fine chiare ed appropriate definizioni.
(16) Siccome il diritto alla libertà di espressione è sancito dalla Carta dei diritti fondamentali, è opportuno prevedere questo diritto elementare dei funzionari, come è opportuno porre limiti ragionevoli al suo esercizio. Allo stesso tempo sono necessarie regole chiare riguardanti le pubblicazioni in materie attinenti ai lavori della Comunità, allorché possano essere minacciati i legittimi interessi di quest'ultima.
(17) Occorre prevedere un nuovo quadro giuridico e garanzie per la tutela giuridica dei funzionari che denunciano a persone o organismi chiaramente definiti eventuali attività illegali o comportamenti che costituiscono una violazione agli obblighi dei funzionari comunitari.
(18) È opportuno razionalizzare, rendendole più coerenti, le modalità di apertura e svolgimento dei procedimenti disciplinari. È necessario inoltre stabilizzare la composizione delle commissioni di disciplina nonché adeguare le disposizioni relative alla sospensione di funzionari.
(19) È necessario chiarire le procedure di controllo delle assenze e di presentazione dei certificati medici.
(20) Per trattare i casi di insufficienza professionale, è necessario introdurre un nuovo quadro legale che fornisca una procedura completa che salvaguardi il diritto alla difesa degli interessati. I casi di funzionari che non sono in grado di raggiungere il livello di prestazioni previsto entro un termine ragionevole dovrebbero essere esaminati nel quadro di questa nuova procedura.
(21) Occorre prevedere disposizioni relative alla flessibilità delle condizioni di lavoro, in particolare, fatte salve determinate condizioni, il diritto di lavorare a tempo parziale, di beneficiare della formula dell'impiego condiviso e di ottenere aspettative prolungate per motivi personali. Analogamente, è opportuno prevedere nuove disposizioni relative ai congedi per motivi di famiglia e, più precisamente, una maggiore flessibilità del diritto al congedo di maternità, il diritto al congedo di paternità, un congedo in caso di adozione e un congedo parentale oltreché un congedo in caso di malattia grave di un congiunto.
(22) Al fine di garantire ai funzionari della Comunità un'evoluzione del potere di acquisto parallela a quella dei funzionari nazionali delle amministrazioni centrali degli Stati membri, è essenziale mantenere il principio di un meccanismo di adeguamento pluriennale delle retribuzioni, noto come "il metodo", prorogandone l'applicazione fino al 31 dicembre 2012, con una revisione dopo quattro anni per verificarne la rispondenza alla disciplina di bilancio.
(23) I vantaggi derivanti ai funzionari da un sistema pluriennale di adeguamento delle retribuzioni deve essere controbilanciato dall'introduzione di un prelievo speciale che rifletta i costi della politica sociale, del miglioramento delle condizioni di lavoro e delle scuole europee. Tale prelievo dovrebbe aumentare con un ritmo annuale ed essere applicato a tutti i funzionari per la durata di applicazione del sistema.
(24) Poiché i costi dei coefficienti correttori applicabili ai trasferimenti di parte della retribuzione in altri Stati membri hanno assunto dimensioni sproporzionate, è opportuno limitare i trasferimenti effettuati usufruendo dei coefficienti correttori ad una quota ridotta della retribuzione e ai casi in cui il trasferimento è necessario per consentire al funzionario di coprire le spese risultanti da obblighi giuridici nei confronti di congiunti residenti in altri Stati membri.
(25) I criteri secondo i quali gli ex funzionari possono continuare ad essere coperti dal regime comune di assicurazione contro le malattie si sono dimostrati imperfetti nell'applicazione e devono pertanto essere semplificati.
(26) È necessario procedere ad una razionalizzazione delle varie indennità, modificandone alcune e sopprimendone altre, per rendere le disposizioni amministrative più semplici e trasparenti. In questo contesto occorre adeguare più strettamente il rimborso delle spese di viaggio e di missione ai costi reali e semplificarne la gestione. Analogamente, l'indennità scolastica dovrà essere, in futuro, ravvicinata maggiormente alla spesa reale.
(27) Il sistema degli assegni familiari necessita di una riforma per migliorare la situazione delle famiglie e affrontare in particolare i problemi dei genitori con figli in tenera età.
(28) Poiché le pensioni sono espresse in percentuale della retribuzione finale, è opportuno assicurare che in futuro le retribuzioni e le pensioni siano adattate parallelamente, mantenendo la base attuariale del regime e la ripartizione dei contributi tra il funzionario e il datore di lavoro e confermando il principio che le pensioni rappresentano un onere per il bilancio comunitario. Un siffatto obiettivo richiede l'introduzione di un meccanismo per assicurare l'equilibrio attuariale del regime a breve e lungo termine.
(29) Poiché l'evoluzione demografica e della struttura di età della popolazione interessata impone un onere costantemente crescente al regime pensionistico della Comunità si rendono necessari un elevamento dell'età pensionabile e una riduzione del coefficiente annuo di maturazione dei diritti a pensione, che devono però essere accompagnati da misure transitorie per i funzionari attualmente in servizio.
(30) La maggiore integrazione dell'Unione europea e la libertà di cui godono i pensionati nella scelta del luogo di residenza all'interno dell'Unione hanno reso obsoleto il sistema dei coefficienti correttori per le pensioni. Questo sistema ha inoltre creato problemi connessi alla verifica del luogo di residenza dei pensionati che devono essere risolti. Occorre pertanto sopprimere il sistema in questione, prevedendo un adeguato periodo di transizione per i pensionati e i funzionari assunti precedentemente all'entrata in vigore del presente regolamento.
(31) Le condizioni che hanno determinato l'adozione delle disposizioni in vigore per le pensioni di invalidità e di reversibilità sono mutate da quando sono state inizialmente adottate; tali disposizioni devono pertanto essere aggiornate e semplificate.
(32) È necessario modificare le regole dell'indennità una tantum per tener conto delle norme comunitarie sulla portabilità dei diritti a pensione. A tal fine occorre correggere una serie di incoerenze e introdurre una maggiore flessibilità.
(33) Le regole che rendano più flessibili le modalità di pensionamento devono tener conto degli interessi sia dei funzionari che delle istituzioni e delle implicazioni di bilancio. Le misure in questione devono dipendere da una domanda del funzionario ed essere accompagnate da adeguate condizioni finanziarie; l'autorità di bilancio deve essere informata dell'uso fatto da questa facilitazione. La norma in questione è intesa a facilitare la gestione del personale, in particolare nelle istituzioni più piccole. Una scelta realistica a favore di un pensionamento anticipato dipende dal mantenimento dell'assicurazione malattie e degli assegni familiari. Tuttavia, queste misure devono essere compensate elevando l'età minima a 55 anni e introducendo la possibilità di lavorare oltre l'attuale età pensionabile.
(34) Le condizioni di impiego che coprono il livello globale delle retribuzioni e delle pensioni dei funzionari e degli altri agenti sono mantenute ad un livello tale da attrarre e conservare i migliori candidati di tutti gli Stati membri in una funzione pubblica europea indipendente e permanente.
(35) Le disposizioni applicabili ai funzionari dei quadri scientifico e tecnico e al personale distaccato in paesi terzi devono essere adattate, chiarite e conformate alle disposizioni generali.
(36) Occorre istituire una nuova categoria di personale non titolare, gli agenti contrattuali. A questi agenti, le cui responsabilità sono più limitate, saranno in generale affidati compiti da svolgere sotto la supervisione di funzionari o agenti temporanei. Essi saranno assunti, tra l'altro, per sostituire con il tempo gli agenti ausiliari e i funzionari di categoria D nelle istituzioni, negli uffici di rappresentanza e nelle delegazioni della Commissione, nelle agenzie nonché nelle agenzie esecutive e in altri organismi istituiti con un atto giuridico specifico. I diritti e gli obblighi di questo personale contrattuale vanno definiti per analogia con quelli degli agenti temporanei, in particolare per quanto riguarda la sicurezza sociale, le indennità e le condizioni di lavoro.
(37) Occorre prevedere un regime transitorio per consentire un'applicazione progressiva delle nuove disposizioni e misure, rispettando i diritti acquisiti del personale, nel quadro del sistema comunitario esistente prima dell'entrata in vigore delle presenti modifiche dello statuto, e prendendo in considerazione le sue legittime aspettative.
(38) Le misure in particolare le misure di modernizzazione delle carriere e le misure finanziarie, sono state globalmente accettate dalle organizzazioni rappresentative del personale, consultate nel quadro del Comitato consultivo creato con la decisione del Consiglio del 23 giugno 1981.
(39) È opportuno modificare di conseguenza lo statuto dei funzionari delle Comunità europee e il regime applicabile agli altri agenti delle Comunità, stabiliti dal regolamento (CEE, Euratom, CECA) n. 259/68(6). Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE, Euratom) n. 2182/2003(7),
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Lo statuto dei funzionari e il regime applicabile agli altri agenti delle Comunità europee sono modificati secondo quanto indicato all'allegato I, per quanto concerne lo statuto dei funzionari, e all'allegato II per quanto concerne il regime applicabile agli altri agenti.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il 1o maggio 2004.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 22 marzo 2004.