Nařízení Rady (ES) č. 348/2000
ze dne 14. února 2000
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení,
s ohledem na návrh Komise přednesený po konzultacích s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 1802/1999 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství.
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(2) Zavedením prozatímního antidumpingového cla dostaly dotčené strany, které si ho vyžádaly, možnost být vyslechnuty. Byly informovány o hlavních důvodech, na základě kterých bylo doporučeno zavést konečné antidumpingové clo a konečné vybírání částek, ve výši tohoto cla, složených z titulu prozatímního cla. Současně jim byla poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k obdrženým informacím.
(3) Poznámky předložené dotčenými stranami ústně nebo písemně byly prostudovány a v případě potřeby zohledněny při konečných závěrech.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A PODOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(4) Je třeba připomenout, že bod odůvodnění 7 prozatímního nařízení popisuje dotyčný výrobek jako bezešvé trubky ze železa nebo nelegované oceli používané pro ropovody nebo plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 milimetry; bezešvé trubky s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli tažené nebo válcované za studena; ostatní bezešvé trubky s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, o vnějším průměru nejvýše 406,4 milimetry, dále jen "bezešvé trubky".
(5) Bylo znovu řečeno, že bezešvé trubky by měly být rozděleny na dva dotyčné výrobky: ocelové trubky obchodní kvality a ocelové přepravní trubky používané pro ropovody nebo plynovody, a že újma, která by mohla být průmyslu Společenství způsobena, by měla být posuzována pro každý výrobek zvlášť.
(6) Toto rozdělení se opírá o skutečnost, že trubky běžného typu a přepravní trubky nejsou zaměnitelné vzhledem ke zvláštním normám platícím pro ropovody a plynovody. Současně také platí, že vyšší výrobní náklady přepravních trubek jsou překážkou pro jejich prodej k jiným účelům než pro ropovody a plynovody. Kromě toho bylo uvedeno, že trubky běžného typu byly použity na stavbách a pro inženýrské sítě, zatímco přepravní trubky byly použity v petrolejářském a plynařském průmyslu. Oba výrobky byly prodávány různými obchodními prostředníky, přepravní trubky spíše přímo konečným uživatelům než přes velkoobchodníky.
(7) Bylo prokázáno, že všechny bezešvé trubky mají stejné základní fyzikální i technické parametry. Přestože existuje široká škála typů, pokud jde o vnější průměr, tloušťku stěny, kvalitu oceli a technickou specifikaci, nebyly ve výrobcích nalezeny podstatné rozdíly.
(8) Kromě jiného průzkum ukázal, že všechny typy bezešvých trubek byly prodávány stejně tak přes velkoobchodníky jako přímo konečným uživatelům. Nebylo tedy možné žádným způsobem jasně rozlišit průběh prodeje.
(9) Bylo prokázáno, že všechny bezešvé trubky mají v podstatě stejné upotřebení. Přestože je jich velké množství používáno v různých odvětvích průmyslu, jako např. ve stavebnictví, automobilovém průmyslu, petrolejářském průmyslu, na stavbách elektráren a kotelen, v průmyslu pneumatickém, hydraulickém a strojírenském, a přestože je jasné, že každý uživatel nemůže použít jakýkoli typ bezešvých trubek, předpokládá se, že všechny tyto výrobky mají stejné základní využití.
(10) Pokud určité typy bezešvých trubek jsou jasně určené k nějakému zvláštnímu využití (např. ropovody), mohou být současně použity i k méně zvláštním účelům. Bylo též řečeno, že trubky běžného typu mají velmi široké použití. Uvedené poznámky dokazují, že existuje velká konkurence a zaměnitelnost těchto typů výrobků.
(11) Z uvedeného vyplývá, že je potvrzeno prozatímní rozhodnutí, které stanoví, že všechny bezešvé trubky, ať již jsou běžného typu, nebo určené pro přepravu, tvoří jediný dotyčný výrobek.
2. Podobný výrobek
(12) Je třeba připomenout, že v bodech odůvodnění 11 a 12 prozatímního nařízení Komise uvedla, že bezešvé trubky dovážené ze dvou uvedených států, bezešvé trubky vyráběné a prodávané ve Společenství jejich vlastním průmyslem i bezešvé trubky prodávané na chorvatském trhu mají stejné základní fyzikální i technické parametry a jsou v podstatě určeny ke stejnému využití.
(13) Bylo uvedeno, že bezešvé trubky vyráběné ve Společenství se liší od trubek vyráběných na Ukrajině. Ukrajinské trubky jsou vyráběny podle jiných norem, než jsou normy platné ve Společenství, a když byly podrobeny zvláštním testům používaným pro bezešvé trubky vyráběné ve Společenství, ukázalo se, že ukrajinské trubky jsou vyráběny odlišnými výrobními postupy.
(14) Průzkum prokázal, že průmysl ve Společenství a ukrajinští vývozci vyrábějí své výrobky podle stejných nebo podobných národních a mezinárodních norem. Informace dodané ukrajinskými vývozci dokazují, že bezešvé trubky vyvážené do Společenství, ať již jsou běžného typu nebo určené pro přepravu, dodržují, stejně jako bezešvé trubky vyrobené průmyslem ve Společenství, takové průmyslové normy jako DIN, API a ASTM.
(15) S ohledem na výše uvedené jsou potvrzena prozatímní rozhodnutí, která stanoví, že bezešvé trubky dovážené z uvedených zemí, bezešvé trubky vyráběné a prodávané ve Společenství jeho vlastním průmyslem i bezešvé trubky prodávané na chorvatském trhu jsou výrobky stejného druhu ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen "výchozí nařízení").
D. DUMPING
1. Chorvatsko
(16) Od přijetí prozatímních opatření nebyl předložen žádný argument týkající se propočtu běžné hodnoty, stanovení vývozní ceny, srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou nebo stanovení dumpingového rozpětí. Rozhodnutí učiněná v bodech odůvodnění 13 a 19 prozatímního nařízení byla potvrzena. Dumpingové rozpětí zůstává stejně jako současné rozpětí na výši 40,8 %.
2. Ukrajina
a) Běžná hodnota
(17) Po uveřejnění prozatímního nařízení uplatnil jeden dovozce námitky proti výběru Chorvatska jako státu s tržním hospodářstvím určeným ke stanovení běžné hodnoty pro Ukrajinu. Uvedl, že náklady na energii a ostatní výrobní prostředky jsou v Chorvatsku mnohokrát vyšší než na Ukrajině, že chorvatský trh je monopolizován nebo nejméně ovládán jedním národním výrobcem a že byly uvedeny nedostatečné prvky jako důkaz reprezentativnosti chorvatského trhu.
(18) Argument týkající se vyšších výrobních nákladů v Chorvatsku nebyl shledán přijatelným za podmínek, kdy Ukrajina nemá tržní hospodářství a kdy nelze nalézt spolehlivé srovnání. Bylo třeba stanovit, zda ukrajinští výrobci mají ve srovnání s Chorvatskem naprostou výhodu při využívání energie. Není tomu tak. Kromě toho výběr Chorvatska nebyl nerozumný, neboť jedna z dalších možností, Brazílie, byla odmítnuta protože ceny na brazilském trhu byly vysoké z důvodů jeho ovládání jedním výrobcem. Naproti tomu Chorvatsko dováželo stejné množství dotyčného výrobku jako vyváželo, což vytvářelo na vnitřním trhu konkurenci. Navíc byly jeho vnitřní prodeje reprezentativní a převyšovaly o více než 5 % celkový objem ukrajinských vývozů do Společenství. Dále byly zváženy ještě jiné možnosti než Brazílie, jako např. Spojené státy americké či Česká republika. Z těchto států však nepřišla žádná nabídka spolupráce.
(19) Pokud jde o metodologii nebo o výpočet běžné hodnoty, nebyl předložen žádný jiný argument, proto byla rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 20 a 26 prozatímního nařízení potvrzena.
b) Vývozní cena
(20) Jeden výrobce - vývozce vznesl námitky proti tomu, že při stanovení vývozní ceny Komise nezohlednila prodeje jeho dovoznímu partnerovi ve Společenství z důvodů nespolehlivosti dodaných informací. Rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 27 a 28 prozatímního nařízení byla však potvrzena, neboť nebyl předložen žádný důkaz o opravě uvedených informací.
c) Porovnání
(21) Výrobci - vývozci opakovaně požadovali úpravu z titulu rozdílů ve fyzických a technických parametrech, neboť ukrajinský průmysl vyrábí trubky podle méně přísných norem, než jsou normy používané ve Společenství. Tato žádost byla odsunuta do prozatímního stádia, protože nebyla podložena náležitými argumenty. Výrobci - vývozci opět opominuli doložit argumenty a při neexistenci nových skutečností byla rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 29 a 31 prozatímního nařízení potvrzena.
d) Dumpingové rozpětí
(22) Prozatímní rozhodnutí týkající se dumpingových rozpětí byla potvrzena ve výši 123,7 % pro Ukrajinu.
E. ÚJMA
1. Definice průmyslu Společenství
(23) Vzhledem k neexistenci nových skutečností jsou rozhodnutí týkající se definice průmyslu Společenství uvedená v bodech odůvodnění 34 a 38 prozatímního nařízení potvrzena.
2. Dovozy z uvedených států do Společenství
a) Souhrn
(24) Chorvatský výrobce - vývozce prosazoval, aby dovozy z Chorvatska nebyly dávány dohromady s dovozy z Ukrajiny z důvodů jejich oceňování. V této věci bylo konstatováno, že objem dovozů z Chorvatska po dobu průzkumu byl značně nižší než objem dovozů z Ukrajiny a že jeho hodnota byla vyšší. Současně bylo konstatováno, že chorvatské vývozy se vyvíjely podle cen stanovených ukrajinskými dovozy na trhu Společenství.
(25) Bylo řečeno, že dumpingové rozpětí bylo důležité pro oba státy. Objemy dovozů z Chorvatska a z Ukrajiny se zvýšily v průběhu uvedeného období a dosáhly úrovně, která v obou případech značně převýšila úroveň minimis. Pokud jde o cenu dovozů, bylo konstatováno, že ceny bezešvých trubek pocházejících z těchto dvou států byly výrazně nižší než ceny těchto výrobků průmyslu Společenství v průběhu průzkumu. Dále byly bezešvé trubky pocházející z obou uvedených států prodávány stejným způsobem a za srovnatelných podmínek, což je činí konkurenceschopnými jak mezi sebou, tak ve vztahu k trubkám prodávaným průmyslem Společenství.
(26) Prozatímní rozhodnutí týkající se vhodnosti sčítání dovozů z Chorvatska a Ukrajiny z důvodů oceňování byla tedy potvrzena.
b) Ceny dumpingových dovozů
(27) Podceněné rozpětí pro Chorvatsko a Ukrajinu bylo znovu přepočítáno na základě důkazů předložených dotčenými stranami ve vztahu k cenám některých kategorií výrobků a seskupení bezešvých trubek s cílem porovnání cen.
(28) Pokud jde o Chorvatsko, činí revidovaný vážený průměr podhodnocených cen vyjádřený procentem na úrovni cen používaných průmyslem Společenství 14,4 %.
(29) Pokud jde o Ukrajinu, činí revidovaný vážený průměr podhodnocených cen vyjádřený procentem na úrovni cen používaných průmyslem Společenství 24 %.
3. Situace v průmyslu Společenství
a) Úvodní poznámka
(30) Po uveřejnění prozatímního nařízení konstatovala Komise 8. prosince 1999, že někteří výrobci Společenství působící v průmyslu Společenství v rámci uvedeného postupu porušili článek 81 smlouvy ES tím, že se uchýlili k protikonkurenčním praktikám. Bylo prokázáno, že v letech 1990 až 1995 se firmy Dalmine, Mannesmannröhren-Werke a Vallourec dohodly, že budou navzájem respektovat své národní trhy, pokud jde o některé bezešvé trubky, a zejména trubkový materiál určený do petrolejářských zemí a některé přepravní trubky.
(31) Bylo prošetřeno rozhodnutí, aby mohlo být stanoveno, zda újma z hlediska průmyslu Společenství byla způsobena dumpingovými dovozy nebo zda souvisela s vlastním jednáním některých výrobců Společenství.
(32) Je třeba poznamenat, že období uvedeného průzkumu (1. ledna 1997 až 31. října 1998) se nekryje z obdobím, ve kterém byly použity protikonkurenční praktiky. Vzhledem k tomu, že tyto praktiky byly použity před obdobím braným v úvahu v rámci uvedeného postupu a že zvyšování objemu dovozů z Chorvatska a Ukrajiny za dumpingové ceny se shodovalo s újmou průmyslu Společenství, nemůže být prokázáno, že protikonkurenční jednání některých výrobců Společenství způsobilo újmu průmyslu Společenství v průběhu uvedeného postupu v dostačující šíři, aby byly narušeny kauzální spojitosti mezi újmou způsobenou průmyslu Společenství a uvedenými dovozci ve smyslu čl. 3 odst. 6 výchozího nařízení.
b) Argumenty předložené dotčenými stranami týkající se prozatímních rozhodnutí
(33) Ukrajinští výrobci - vývozci zdůrazňovali, že průmyslu Společenství nebyla způsobena závažná újma ve smyslu článku 3 výchozího nařízení, neboť mezi rokem 1997 a obdobím průzkumu se ukazatelé produktivity a využití kapacit zlepšily a trh se vyznačoval stabilitou. Kromě toho vznesli námitky proti prozatímnímu rozhodnutí týkajícímu se rentability průmyslu Společenství. Tato námitka byla podpořena několika články v tisku, které prokazovaly zlepšení finačních výsledků výrobců Společenství v oblasti bezešvých trubek.
(34) Je třeba uvést, že podle čl. 3 odst. 5 výchozího rozhodnutí žádný z vyjmenovaných faktorů tohoto ustanovení nemůže být podkladem pro vyjádření, zda průmyslu Společenství byla způsobena újma ve smyslu článku 3 výchozího nařízení.
(35) Co se týče zlepšení situace průmyslu Společenství mezi rokem 1997 a obdobím průzkumu, zvláště pokud jde o úroveň produktivity a využití kapacit, je třeba tento vývoj prozkoumat z hlediska antidumpingových opatření zaměřených v roce 1997 proti dovozům bezešvých trubek z České republiky, Maďarska, Polska, Rumunska, Ruska a Slovenské republiky nařízením (ES) č. 2320/97 [3]. Očekávaným výsledkem těchto antidumpingových opatření bylo zabránit poškození průmyslu Společenství.
(36) Současně je třeba poznamenat, že mezi rokem 1997 a obdobím průzkumu byla rentabilita dosažená průmyslem Společenství na nižší úrovni, než by mohla dosáhnout za podmínek obvyklé konkurence bez dumpingových dovozů. Pokud jde o spolehlivost údajů o rentabilitě, je třeba poznamenat, že odpovídají informacím dodaným průmyslem Společenství v rámci průzkumu a že byly ověřeny na místě. Pokud jde o údaje o rentabilitě dodané ukrajinskými výrobci - vývozci, je nutné poznamenat, že zahrnují výrobky, které nejsou součástí průzkumu, a že se vztahují k jinému období, než je období průzkumu. Pokud jde o trh, bylo konstatováno, že průmysl Společenství nebyl schopen získat zpět ztracené trhy. Průmysl Společenství nemohl tedy plně využít předcházející zavedení konečných opatření ohledně dovozů z České republiky, Maďarska, Polska, Rumunska, Ruska a Slovenské republiky.
(37) Vzhledem k výše uvedenému jsou prozatímní rozhodnutí týkající se závažné újmy způsobené průmyslu Společenství potvrzena.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(38) Jelikož se nevyskytly nové skutečnosti, byla potvrzena rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 68 a 73 prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(39) Vzhledem k rozhodnutím Komise uvedeným v bodě odůvodnění 30 bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření nemohlo způsobit poruchy v konkurenci na uvedeném trhu. Bereme-li v úvahu protikonkurenční praktiky uskutečněné během období předcházejícího období uvedeného postupu, není třeba dělat závěry, že by zavedení antidumpingových opatření mělo v budoucnosti vliv na konkurenci na uvedeném trhu.
(40) Jelikož se nevyskytly nové skutečnosti týkající se tohoto bodu, byla potvrzena prozatímní rozhodnutí uvedená v bodech odůvodnění 74 a 83 prozatímního nařízení.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň vyloučení újmy
(41) Byla potvrzena metoda použitá pro stanovení rozpětí újmy uvedená v bodech odůvodnění 86 a 87 prozatímního nařízení.
(42) Rozpětí újmy upravené podle připomínek dotčených stran po uveřejnění prozatímních rozhodnutí a popsané v bodě odůvodnění 27 jsou stanoveny následovně:
Chorvatsko: | 23 %, |
Ukrajina: | 38,5 %. |
2. Forma a úroveň konečných opatření
(43) Rozhodnutí, ke kterým Komise dospěla v souvislosti s dumpingem, újmou, kauzálními souvislostmi a zájmem Společenství, byla podkladem pro konečná opatření.Vzhledem k rozmanitosti výrobků by mělo stanovené antidumpingové clo mít formu ad valorem.
(44) V souladu s čl. 9 odst. 4 výchozího nařízení se clo pro všechny výrobce - vývozce stanoví ve výši rozpětí újmy nebo dumpingového rozpětí podle toho, které je nižší. Toto clo vyjádřené v procentech ceny franko hranice Společenství je stanoveno následovně:
Chorvatsko: | 23 %, |
Ukrajina: | 38,5 %. |
(45) Po zavedení prozatímních antidumpingových opatření se výrobce - vývozce z Chorvatska, výrobci - vývozci z Ukrajiny a ukrajinské orgány zavázali nabídnout stejné ceny, jako jsou ceny nabízené ostatními výrobci ze střední a východní Evropy odsouhlasené Komisí v roce 1997 z titulu nařízení (ES) č. 2320/97. Vyloučení újmy je zajištěno dvěma způsoby: za prvé příslibem ceny pro dovozy v rámci limitů stanoveného objemu, za druhé clem ad valorem uvaleným na dovozy nad rámec těchto limitů.
(46) Aby bylo zajištěno, že objem dovozů osvobozených od cla ad valorem nepřekročí množství uvedené v závazku ceny, je osvobození poskytnuto po předložení celním orgánům členského státu platného výrobního certifikátu, který přesně označuje výrobce a popis zboží, a deklarace podepsané výrobcem.
(47) Aby mohla Komise dohlížet na správné plnění výše uvedených závazků, souhlasili výrobci s pravidelným zasíláním údajů o vývozních prodejích do Společenství a s uchováváním kopií výrobních certifikátů za účelem pozdějšího ověření.
(48) Pokud jde o Ukrajinu, nabídli výrobci - vývozci společný závazek, což odráží skutečnost, že na Ukrajině není tržní hospodářství, a předložili záruky ukrajinských orgánů o zajištění dohledu nad maximálním objemem dovozů osvobozených od antidumpingového cla.
(49) Závazky týkající se určené ceny až do dosažení určitého objemu a clo ad valorem uvalené na zbylé dovozy jsou považovány za postačující prostředek k vyloučení újmy pro průmysl Společenství. V případě porušení nebo podezření z porušení závazku zavede Komise urychleně prozatímní nebo konečná cla podle čl. 8 odst. 9 a 10 výchozího nařízení.
(50) Komise odsouhlasila tyto závazky.
I. VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(51) Vzhledem k výši dumpingového rozpětí stanoveného pro výrobce - vývozce a ke značné újmě způsobené průmyslu Společenství je považováno za nezbytné vybrat částky uložené z titulu prozatímního antidumpingového cla zavedeného prozatímním nařízením ve výši konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu následujících výrobků pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny:
- bezešvé trubky ze železa nebo nelegované oceli používané pro ropovody nebo plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 milimetry (kódů KN 73041010 a 73041030),
- bezešvé trubky s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli tažené nebo válcované za studena (kódu KN 73043199),
- ostatní bezešvé trubky s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, o vnějším průměru nejvýše 406,4 milimetry (kódů KN 73043991 a 73043993).
2. Sazby prozatímního cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou pro dovozy výrobků uvedených v odstavci 1 tyto:
Stát | Výrobce | Celní sazba | Doplňkový kód TARIC |
Chorvatsko | Všechny společnosti | 23 % | A999 |
Ukrajina | Všechny společnosti | 38,5 % | A999 |
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Dovozy uvedených výrobků jsou osvobozeny od antidumpingových cel stanovených v článku 1 pokud je výrobek vyroben a vyvezen do Společenství jednou ze společností vyjmenovaných v odstavci 4, jejichž závazky byly odsouhlaseny Komisí, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavcích 2 a 3.
2. V okamžiku prohlášení o uvedení do volného pohybu zboží je osvobození od cla poskytnuto po předložení příslušným celním orgánům členských států platného výrobního certifikátu vydaného jednou ze společností uvedených v odstavci 4. Výrobní certifikát odpovídá požadavkům dokumentů uvedených v závazku odsouhlaseném Komisí, jehož hlavní části jsou vyjmenovány v příloze.
3. Výrobní certifikát uvedený v odstavci 2 musí být předložen během tří měsíců po datu vydání. Množství předložené celním orgánům členských států k dovozu do Společenství s osvobozením od antidumpingového cla nesmí překročit množství uvedené v certifikátu. Pokud je toto množství překročeno, přebytek podléhá clu a deklaruje se pod doplňkovým kódem TARIC podle čl. 1 odst. 2.
4. Dovozy doložené výrobním certifikátem jsou deklarovány pod následujícími doplňkovými kódy TARIC:
Stát | Výrobce | Doplňkový kód TARIC |
Chorvatsko | Zeljezara Sisak d.d., Sisak | A064 |
Ukrajina | Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk | A065 |
Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol | A066 |
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk | A067 |
Článek 3
V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (ES) č. 384/96 uvádějí zprávy členských států Komisi pro každé uvedení do volného pohybu zboží rok a měsíc vývozu, kódy KN, TARIC a doplňkové kódy TARIC, druh opatření, zemi původu, množství, hodnotu, antidumpingové clo, členský stát dovozce, a pokud existuje, číslo série výrobního certifikátu.
Článek 4
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel uložených podle nařízení (ES) č. 1802/1999 se vyberou ve výši konečně uložené celní sazby. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. února 2000.
REGOLAMENTO (CE) N. 348/2000 DEL CONSIGLIO
del 14 febbraio 2000
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di tubi senza saldatura, di ferro o di acciai non legati, originari della Croazia e dell'Ucraina e recante riscossione definitiva del dazio provvisorio
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea(1), in particolare l'articolo 9, paragrafo 4 e l'articolo 10, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. MISURE PROVVISORIE
(1) Con regolamento (CE) n. 1802/1999(2) (in prosieguo denominato "il regolamento provvisorio") la Commissione ha istituito dazi provvisori sulle importazioni nella Comunità di alcuni tipi di tubi senza saldatura, di ferro o di acciai non legati, originari della Croazia e dell'Ucraina.
B. FASE SUCCESSIVA DEL PROCEDIMENTO
(2) A seguito dell'imposizione di dazi antidumping provvisori, le parti che ne avevano fatto richiesta hanno avuto l'opportunità di essere sentite. Le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare l'imposizione di dazi antidumping definitivi e la definitiva riscossione degli importi depositati a titolo di dazi provvisori al livello del dazio definitivo. Alle parti è stato inoltre concesso un periodo entro il quale potevano presentare osservazioni in base a quanto divulgato.
(3) Le osservazioni verbali e scritte presentate dalle parti interessate sono state esaminate e, ove opportuno, le conclusioni definitive sono state modificate di conseguenza.
C. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(4) Il punto 7 del regolamento provvisorio descriveva il prodotto in esame come tubi senza saldatura, di ferro o di acciai non legati, dei tipi utilizzati per oleodotti e gasdotti, con diametro esterno inferiore o uguale a 406,4 mm; tubi senza saldatura, di sezione circolare, di ferro o di acciai non legati, trafilati o laminati a freddo; altri tubi di sezione circolare, di ferro o di acciai non legati, con diametro esterno inferiore o uguale a 406,4 mm, in prosieguo denominati "tubi senza saldatura".
(5) I produttori esportatori oggetto del procedimento hanno ribadito che i tubi senza saldatura dovevano essere suddivisi in due prodotti distinti, ossia in tubi di acciaio di tipo commerciale e in tubi di acciaio per oleodotti/gasdotti e che il pregiudizio subito dall'industria comunitaria doveva essere analizzato separatamente per ciascun prodotto.
(6) Tale distinzione è stata motivata con l'argomento che i tubi commerciali e i tubi per condotte non sono interscambiabili date le caratteristiche specifiche che devono presentare i tubi da utilizzare per gli oleodotti/gasdotti. È stato inoltre sostenuto che i costi più elevati della produzione di tubi per condotte fa sì che essi non possano essere venduti per applicazioni diverse dagli oleodotti/gasdotti. Infine, è stato asserito che i tubi commerciali sono impiegati nei settori edilizio e infrastrutturale, mentre quelli per condotte sono utilizzati nei settori del petrolio e del gas e che i due prodotti sono venduti attraverso canali commerciali diversi; i tubi per condotte sarebbero venduti infatti direttamente ad utilizzatori finali piuttosto che ad operatori commerciali.
(7) L'inchiesta ha permesso di constatare che tutti i tubi senza saldatura presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche. Benché esista un'ampia gamma di tipi, che varia a seconda del diametro esterno, dello spessore delle pareti, della qualità dell'acciaio e delle specifiche tecniche, non si è potuta individuare una chiara linea di demarcazione tra questi prodotti.
(8) Inoltre, l'inchiesta ha rivelato che tutti i tipi di tubi senza saldatura sono venduti indifferentemente ad operatori commerciali e ad utilizzatori finali. Non è stato pertanto possibile stabilire una distinzione chiara tra i canali di vendita, seppure di per sé non pertinente.
(9) È stato infine constatato che i tubi senza saldatura sono destinati essenzialmente agli stessi usi. Benché impiegati in settori industriali molto vari quali le costruzioni, l'automobile, il petrolio, le centrali elettriche e la costruzione di caldaie, nel settore pneumatico e idraulico e nell'ingegneria, e sebbene si riconosca che non tutti gli utilizzatori sono in grado di utilizzare ogni tipo di tubi senza saldatura, si considera che abbiano tutti la stessa applicazione fondamentale.
(10) Anche i tipi di tubi senza saldatura chiaramente destinati ad applicazioni specifiche (ad esempio, oleodotti) possono essere utilizzati in applicazioni meno particolari. È stato inoltre constatato che i tubi commerciali possono essere impiegati in un'ampia gamma di applicazioni. Tutti questi elementi sono indice di un'elevata concorrenza e interscambiabilità tra tutti i tipi del prodotto in esame.
(11) È pertanto confermata la risultanza provvisoria secondo la quale tutti i tubi senza saldatura, tubi commerciali così come tubi per condotte, costituiscono un solo e unico prodotto.
2. Prodotto simile
(12) Ai punti 11 e 12 del regolamento provvisorio la Commissione constatava che i tubi senza saldatura importati nella Comunità dai paesi in questione, quelli fabbricati e venduti sul mercato comunitario dall'industria comunitaria nonché quelli venduti sul mercato interno croato hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e, essenzialmente, gli stessi usi.
(13) I produttori esportatori oggetto del procedimento hanno obiettato che i tubi senza saldatura prodotti nella Comunità non sono simili a quelli importati dall'Ucraina poiché questi ultimi sono fabbricati secondo standard diversi da quelli utilizzati dall'industria comunitaria, e che i requisiti particolari in materia di prova applicati ai tubi prodotti nella Comunità indicano che i processi produttivi sono diversi.
(14) L'inchiesta ha rivelato che l'industria comunitaria e gli esportatori ucraini producono secondo standard nazionali e internazionali uguali o simili. Le informazioni fornite dagli esportatori ucraini indicano che i tubi senza saldatura esportati nella Comunità, che si tratti di tubi commerciali o di tubi per condotte, sono conformi a standard industriali quali DIN, API e ASTM, esattamente come quelli prodotti dall'industria comunitaria.
(15) Alla luce delle considerazioni che precedono, sono confermate le risultanze provvisorie secondo le quali i tubi senza saldatura importati dai paesi in questione, quelli fabbricati e venduti nella Comunità dall'industria comunitaria nonché quelli venduti sul mercato interno croato sono prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 384/96 (in prosieguo denominato "il regolamento di base").
D. DUMPING
1. Croazia
(16) Dopo l'adozione delle misure provvisorie non sono state presentate osservazioni concernenti il calcolo del valore normale, la determinazione del prezzo all'esportazione, il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione o la fissazione del margine di dumping. Sono pertanto confermate le risultanze di cui ai punti da 13 a 19 del regolamento provvisorio e, di conseguenza, il margine di dumping e il margine residuo restano allo stesso livello, pari al 40,8 %.
2. Ucraina
a) Valore normale
(17) Dopo la pubblicazione del regolamento provvisorio un importatore si è opposto alla scelta della Croazia come paese terzo ad economia di mercato appropriato ai fini della fissazione del valore normale per l'Ucraina. Detto importatore ha affermato che i costi dell'energia e di altri fattori di produzione sono molto più elevati in Croazia che in Ucraina, che il mercato nazionale croato è monopolizzato, o quanto meno dominato, da un unico produttore e che erano state raccolte prove insufficienti per giustificare la rappresentatività delle vendite sul mercato nazionale croato.
(18) Si ritiene che l'argomento relativo ai costi più elevati dell'industria croata non sia pertinente in quanto, non essendo l'Ucraina un'economia di mercato, ogni paragone con tale paese è di per sé inaffidabile. Quello che è importante appurare in questo contesto è se i produttori ucraini dispongano di un qualche vantaggio assoluto o relativo rispetto alla Croazia, quale ad esempio un uso più efficiente dell'energia. Tale vantaggio non ha potuto essere constatato. Inoltre, la scelta della Croazia non è infondata, in quanto una delle alternative, il Brasile, è stata respinta, essendo i prezzi sul mercato brasiliano effettivamente troppo elevati a causa della posizione dominante di un produttore. La Croazia importa ed esporta il prodotto in questione, il che indica l'esistenza di una certa concorrenza sul suo mercato interno. Oltre a ciò le vendite sul mercato croato sono rappresentative, poiché ammontano a più del 5 % del volume totale delle esportazioni ucraine nella Comunità. Infine, nonostante siano stati compiuti tutti gli sforzi possibili per studiare altri mercati alternativi al Brasile, quali gli Stati Uniti e la Repubblica ceca, non si è potuta ottenere la cooperazione di alcuno di detti paesi.
(19) Dal momento che non sono state formulate altre osservazioni, né riguardo al metodo né in relazione al calcolo del valore normale, sono confermate le risultanze esposte ai punti da 20 a 26 del regolamento provvisorio.
b) Prezzo all'esportazione
(20) Un produttore esportatore si è opposto al fatto che la Commissione, per stabilire il prezzo all'esportazione, non ha tenuto conto delle vendite da questi effettuate ad un importatore comunitario collegato, considerandole affidabili. Visto che non sono stati presentati nuovi elementi di prova contrari a tale risultanza, esposta ai punti 27 e 28 del regolamento provvisorio, essa è confermata.
c) Confronto
(21) I produttori esportatori hanno reiterato la loro richiesta di un adeguamento per differenze nelle caratteristiche fisiche, dovute agli standard inferiori applicati dall'industria ucraina dei tubi rispetto all'industria comunitaria. Tale richiesta era stata respinta nella fase provvisoria in quanto insufficientemente documentata. I produttori esportatori non sono stati in grado, tuttavia, di dimostrare quello che sostengono e, in mancanza di nuove informazioni, sono confermate le risultanze esposte ai punti da 29 a 31 del regolamento provvisorio.
d) Margine di dumping
(22) Sono pertanto confermate le risultanze provvisorie relative al margine di dumping, che ammonta per le imprese ucraine al 123,7 %.
E. PREGIUDIZIO
1. Definizione dell'industria comunitaria
(23) Non essendo state fornite nuove informazioni, sono confermate le risultanze provvisorie concernenti la definizione dell'industria comunitaria, esposte ai punti da 34 a 38 del regolamento di base.
2. Importazioni nella Comunità dai paesi interessati
a) Cumulo
(24) Il produttore esportatore croato ha obiettato che le importazioni dalla Croazia e dall'Ucraina non dovevano essere valutate cumulativamente, sostenendo che il volume delle importazioni dalla Croazia nel periodo dell'inchiesta (in prosieguo denominato "PI") è stato sostanzialmente inferiore a quello delle importazioni dall'Ucraina, mentre i prezzi di tali importazioni erano più elevati. È stato inoltre affermato che le esportazioni croate hanno seguito i prezzi determinati dalle importazioni ucraine sul mercato comunitario.
(25) È risultato dall'inchiesta che i margini di dumping erano sostanziali per entrambi i paesi. Il volume delle importazioni da entrambi i paesi è aumentato nel periodo in esame e ha raggiunto livelli significativi, che sono risultati essere, in entrambi i casi, ben al di sopra dei livelli minimi. È stato anche constatato che durante il PI i prezzi delle importazioni da entrambi i paesi erano sensibilmente sottoquotati rispetto ai prezzi dell'industria comunitaria. Inoltre, i tubi senza saldatura di entrambi i paesi erano venduti attraverso gli stessi canali commerciali e a condizioni di vendita analoghe e quindi in concorrenza tra loro e con i tubi venduti dall'industria comunitaria.
(26) Sono pertanto confermate le risultanze provvisorie relative all'opportunità di valutare cumulativamente le importazioni dalla Croazia e dall'Ucraina.
b) Prezzi delle importazioni oggetto di dumping
(27) I margini di sottoquotazione dei prezzi per entrambi i paesi sono stati ricalcolati alla luce della documentazione presentata dalle parti interessate in merito ai prezzi di talune categorie di prodotti e alla suddivisione in gruppi dei tubi senza saldatura per un confronto tra i prezzi.
(28) Per la Croazia la nuova media ponderata dei margini di sottoquotazione, espressa in percentuale del prezzo dell'industria comunitaria, ammonta al 14,4 %.
(29) Per l'Ucraina la nuova media ponderata dei margini di sottoquotazione, espressa in percentuale del prezzo dell'industria comunitaria, ammonta al 24 %.
3. Situazione dell'industria comunitaria
a) Nota preliminare
(30) Dopo la pubblicazione del regolamento provvisorio la Commissione ha constatato, in data 8 dicembre 1999, che taluni produttori facenti parte dell'industria comunitaria, nel presente procedimento, hanno violato l'articolo 81 del trattato CE mettendo in atto pratiche anticoncorrenziali. La Commissione è giunta alla conclusione che tra il 1990 e il 1995 le società Dalmine, Mannesmannröhren-Werke e Vallourec hanno partecipato ad un accordo di ripartizione dei mercati a livello nazionale per taluni tubi senza saldatura, ossia per gli OCTG (oil country tubular goods) e taluni tubi per condotte.
(31) La suddetta decisione è stata esaminata per appurare se il pregiudizio subito dall'industria comunitaria fosse dovuto alle importazioni in dumping o invece causato dal comportamento di taluni produttori comunitari.
(32) Va notato che il periodo al quale si riferiscono le risultanze dell'inchiesta svolta nel quadro del presente procedimento (1o gennaio 1997 - 31 ottobre 1998) è diverso dal periodo durante il quale sono state attuate pratiche anticoncorrenziali. Tali pratiche risalgono ad un periodo precedente a quello considerato nel presente procedimento e, dato che l'incremento di volume delle importazioni dalla Croazia e dall'Ucraina a prezzi di dumping ha coinciso con un deterioramento della situazione dell'industria comunitaria, non si può concludere che il comportamento anticoncorrenziale di taluni produttori comunitari abbia contribuito al pregiudizio dell'industria comunitaria constatato nel presente procedimento in misura tale da annullare il nesso causale esistente tra tale pregiudizio e le importazioni in esame ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6 del regolamento di base.
b) Obiezioni sollevate dalle parti interessate in merito alle risultanze provvisorie
(33) I produttori esportatori ucraini hanno sostenuto che l'industria comunitaria non ha subito un pregiudizio grave ai sensi dell'articolo 3 del regolamento di base, poiché tra il 1997 e il PI gli indicatori relativi alla produttività e all'utilizzo della capacità sono migliorati e la quota di mercato è rimasta costante. Essi hanno contestato inoltre le risultanze provvisorie concernenti la redditività dell'industria comunitaria. Tale contestazione era appoggiata su alcuni articoli di stampa, che indicavano un miglioramento dei risultati finanziari dei produttori comunitari di tubi senza saldatura.
(34) Va ricordato che, a norma dell'articolo 3, paragrafo 5 del regolamento di base, nessuno dei fattori elencati in tale disposizione costituisce una base di giudizio determinante per stabilire se l'industria comunitaria abbia sofferto un pregiudizio ai sensi dell'articolo 3 del regolamento.
(35) Per quanto riguarda il miglioramento della situazione dell'industria comunitaria tra il 1997 e il PI, soprattutto in materia di produttività e utilizzo della capacità, esso deve essere visto alla luce delle misure antidumping istituite nel 1997 nei confronti delle importazioni di tubi senza saldatura dalla Repubblica ceca, dall'Ungheria, dalla Polonia, dalla Romania, dalla Russia e dalla Repubblica slovacca con il regolamento (CE) n. 2320/97(3). Infatti l'intento di tali misure antidumping era di eliminare il pregiudizio sofferto dall'industria comunitaria.
(36) Va notato che tra il 1997 e il PI la redditività dell'industria comunitaria era inferiore a quanto essa poteva aspettarsi in condizioni di concorrenza normali, ossia in assenza d'importazioni in dumping. In merito all'affidabilità dei dati sulla redditività, va rilevato che corrispondono alle informazioni fornite dall'industria comunitaria nel corso dell'inchiesta e verificate in loco. A proposito dei dati sulla redditività citati dai produttori esportatori ucraini va osservato che comprendono prodotti non oggetto dell'inchiesta e si riferiscono ad un periodo diverso da quello esaminato nel quadro del presente procedimento. In merito alla quota di mercato, è stato constatato che l'industria comunitaria non è riuscita a riconquistare la quota di mercato perduta. Ciò significa che l'industria comunitaria non ha potuto beneficiare pienamente della precedente imposizione di misure definitive sulle importazioni originarie della Repubblica ceca, dell'Ungheria, della Polonia, della Romania, della Russia e della Repubblica slovacca.
(37) Alla luce delle considerazioni che precedono, sono confermate le risultanze provvisorie relative al pregiudizio grave subito dall'industria comunitaria.
F. NESSO DI CAUSALITÀ
(38) In mancanza di nuovi dati sono confermate le risultanze provvisorie di cui ai punti da 68 a 73 del regolamento provvisorio.
G. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
(39) Sulla base delle risultanze della Commissione di cui al paragrafo 30, è stato esaminato se l'imposizione di misure antidumping possano sollevare problematiche rispetto alla concorrenza in tale mercato. Alla luce del fatto che sono state riscontrate pratiche anticoncorrenziali nel periodo precedente quello considerato nel presente procedimento, non vi è ragione di concludere che l'imposizione di misure antidumping nel presente procedimento potrebbe avere in futuro un impatto sulla concorrenza in tale mercato.
(40) In mancanza di nuovi dati sull'interesse della Comunità, sono confermate le risultanze provvisorie di cui ai punti da 74 a 83 del regolamento provvisorio.
H. MISURE ANTIDUMPING
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(41) È confermato il metodo utilizzato per stabilire il margine di pregiudizio, descritto ai punti 86 e 87 del regolamento di base.
(42) I margini di pregiudizio modificati per tener conto delle osservazioni formulate dalle parti interessate, descritte al punto 27, dopo la pubblicazione delle risultanze provvisorie, sono i seguenti:
SPAZIO PER TABELLA
2. Forma e livello delle misure definitive
(43) Le conclusioni cui si è giunti sopra in merito al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse della Comunità richiedono l'istituzione di misure definitive. Data la varietà dei tipi di prodotto, il dazio antidumping dovrebbe assumere la forma di dazi ad valorem.
(44) A norma dell'articolo 9, paragrafo 4 del regolamento di base, l'importo del dazio si basa, per tutti i produttori esportatori, sul margine di pregiudizio o sul margine di dumping, a seconda di quale dei due è inferiore. I dazi così calcolati, espressi in percentuale dei prezzi franco frontiera comunitaria, sono i seguenti:
SPAZIO PER TABELLA
(45) In seguito all'imposizione di misure antidumping provvisorie, il produttore esportatore croato e i produttori esportatori e le autorità ucraini si sono offerti di assumere impegni sui prezzi analoghi a quelli proposti da altri produttori dell'Europa centrale e orientale nel 1997, a norma del regolamento (CE) n. 2320/97 e accettati dalla Commissione. L'eliminazione del pregiudizio è ottenuta in due modi: anzitutto con un impegno sui prezzi fino al raggiungimento di una soglia annuale di volume delle importazioni e quindi con un dazio ad valorem riscosso sulle importazioni effettuate oltre tale soglia.
(46) Per garantire che il quantitativo delle importazioni esentate dal dazio ad valorem non superi quello specificato nell'impegno sui prezzi, l'esenzione dal dazio antidumping è condizionata alla presentazione ai servizi doganali degli Stati membri di un certificato di produzione che identifichi chiaramente il produttore e contenga un'esatta descrizione delle merci nonché una dichiarazione firmata dello stesso produttore.
(47) I produttori hanno convenuto, per consentire alla Commissione di controllare efficacemente il rispetto degli impegni, di fornirle regolarmente informazioni dettagliate sulle loro vendite all'esportazione nella Comunità e di conservare una copia dei certificati di produzione, da presentare in occasione di successive verifiche.
(48) Nel caso dell'Ucraina, l'impegno che i produttori esportatori di questo paese hanno proposto di assumere è unico per tutti i produttori, poiché l'Ucraina non è un'economia di mercato, ed è accompagnato da garanzie di un adeguato monitoraggio, specialmente riguardo alla soglia di esenzione dal dazio antidumping, fornite dalle autorità ucraine.
(49) Gli impegni sui prezzi fino ad una soglia del volume delle importazioni e il dazio ad valorem per le restanti importazioni sono considerati pertanto strumenti adeguati ad eliminare il pregiudizio subito dall'industria comunitaria. In caso di violazione o sospetta violazione di un impegno, la Commissione imporrebbe rapidamente dazi provvisori o definitivi a norma dell'articolo 8, punti 9 e 10 del regolamento di base.
(50) La Commissione ha accettato detti impegni.
I. RISCOSSIONE DEI DAZI PROVVISORI
(51) In considerazione dell'ampiezza dei margini di dumping constatati in relazione ai produttori esportatori in questione e alla luce del livello di pregiudizio causato all'industria comunitaria, si ritiene necessario riscuotere definitivamente gli importi depositati a titolo di dazi provvisori a norma del regolamento provvisorio all'aliquota del dazio definitivo,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle seguenti importazioni originarie della Croazia e dell'Ucraina:
- tubi senza saldatura, di ferro o di acciai non legati, dei tipi utilizzati per oleodotti e gasdotti, con diametro esterno inferiore o uguale a 406,4 mm (di cui ai codici NC 7304 10 10 e 7304 10 30 );
- tubi senza saldatura, di sezione circolare, di ferro o di acciai non legati, trafilati o laminati a freddo (di cui al codice NC 7304 31 99 );
- altri tubi di sezione circolare, di ferro o di acciai non legati, con diametro esterno inferiore o uguale a 406,4 mm (di cui ai codici NC 7304 39 91 e 7304 39 93 ).
2. Le aliquote del dazio applicabili al prezzo netto delle importazioni franco frontiera comunitaria di cui al paragrafo 1 sono le seguenti:
SPAZIO PER TABELLA
3. Salvo altrimenti disposto, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Sono esenti dai dazi antidumping istituiti dall'articolo 1 le importazioni di prodotti fabbricati e venduti per l'esportazione nella Comunità dalle imprese elencate al paragrafo 4, che si sono offerte di assumere impegni accettati dalla Commissione, fatte salve le condizioni di cui ai paragrafi 2 e 3.
2. All'importatore che presenta la dichiarazione per l'immissione in libera pratica è applicata l'esenzione del dazio a condizione che presenti ai competenti servizi doganali degli Stati membri l'originale di un certificato di produzione valido, rilasciato da una delle imprese elencate al paragrafo 4. Tale certificato deve essere conforme ai requisiti relativi a siffatti certificati, indicati nell'impegno accettato dalla Commissione, e i cui elementi essenziali figurano in allegato.
3. Il certificato di produzione di cui al paragrafo 2 deve essere presentato entro tre mesi dalla data della sua emissione. I quantitativi dei prodotti presentati ai servizi doganali degli Stati membri per l'importazione nella Comunità in esenzione dal dazio antidumping non devono eccedere i quantitativi indicati nel certificato. Gli eventuali quantitativi in eccesso sono soggetti al dazio e vanno dichiarati al pertinente codice addizionale Taric di cui all'articolo 1, paragrafo 2.
4. Le importazioni accompagnate da un certificato di produzione devono essere dichiarate ai seguenti codici addizionali Taric:
SPAZIO PER TABELLA
Articolo 3
Le comunicazioni effettuate dagli Stati membri alla Commissione a norma dell'articolo 14, paragrafo 6 del regolamento (CE) n. 384/96, devono indicare per ciascuna immissione in libera pratica l'anno e il mese dell'importazione, la NC, il codice Taric e il codice addizionale Taric, il tipo di misura, il paese d'origine, il quantitativo, il valore, il dazio antidumping, lo Stato membro d'importazione e, se del caso, il numero di serie del certificato di produzione.
Articolo 4
Gli importi depositati a titolo dei dazi antidumping provvisori istituiti con il regolamento (CE) n. 1802/1999 sono riscossi applicando l'aliquota del dazio definitivo. Gli importi depositati in eccesso rispetto all'aliquota del dazio definitivo devono essere svincolati.
Articolo 5
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000.