ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 23. ledna 2006
o schválení výjimečné vnitrostátní podpory poskytnuté Kyperskou republikou kyperským zemědělcům za účelem splacení části dluhů vzniklých v zemědělství dlouho před přistoupením Kypru k Evropské unii
(2006/39/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 třetí pododstavec této smlouvy,
s ohledem na žádost Kyperské republiky ze dne 21. listopadu 2005,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 21. listopadu 2005 předložil Kypr Radě žádost o vydání rozhodnutí v souladu s čl. 88 odst. 2 třetím pododstavcem Smlouvy, podle něhož je záměr Kypru poskytnout vnitrostátní podporu kyperským zemědělcům za účelem splacení části dluhů vzniklých v zemědělství v důsledku výjimečných okolností dlouho před přistoupením Kypru k Evropské unii slučitelný se společným trhem.
(2)
Kyperská vláda vynaložila mimořádné úsilí, aby nově zajistila práci pro mnoho desítek tisíc zemědělců a obyvatel venkova, kteří byli nuceni opustit svá hospodářství a domácnosti po turecké invazi v roce 1974.
(3)
Aby tito zemědělci a obyvatelé venkova mohli ve své činnosti na Kypru pokračovat, byly sjednány půjčky se státní zárukou na pořízení strojů a hospodářských zvířat nebo na uskutečnění jiných investic do zemědělství.
(4)
V 90. letech byl Kypr postižen velkým a nebývalým suchem, jež trvalo 7 let a mělo ničivé důsledky pro zemědělskou výrobu a příjmy v zemědělství. Mnozí kyperští zemědělci, kteří byli tímto suchem postiženi, věřili v lepší úrodu v následujícím roce a půjčovali si prostředky na koupi zemědělských vstupů, čímž se dostali do bezvýchodné situace, kdy se jejich dluhy rok od roku neustále hromadily a zvyšovaly. Rozsah ztrát, které kyperským zemědělcům vznikly, a hromadění těchto dluhů měly vliv na jejich schopnost splácet stávající půjčky.
(5)
Počátkem roku 1999 přijala vláda politický závazek zabývat se problémem nahromaděných dluhů v zemědělství; jelikož však nebylo dosaženo dohody s odborovými svazy zemědělců, navržený plán splacení dluhů nebyl do přistoupení k Unii realizován. Odborové svazy zemědělců nakonec své postoje přehodnotily až po dlouhém jednání a pod tlakem vážných problémů, kterým čelilo zemědělské odvětví na Kypru po přistoupení.
(6)
Po přistoupení Kypru k Unii se kyperské zemědělské odvětví dostalo do dlouhého období krize a příjmy hospodářství na Kypru na rozdíl od všech ostatních nových členských států poklesly. Došlo k podstatnému poklesu výstupních cen zemědělské produkce, pokud jde o obiloviny a ovoce, s výjimkou citrusů. Značný podíl sklizně hroznů nemohl nalézt běžné odbytové možnosti a Kypr požádal o podporu Společenství na realizaci plánu okamžitého vyklučení a tato podpora mu byla poskytnuta. Národní plán rozvoje venkova na období 2004 až 2006, který předjímal potřebu úprav, konverze a diverzifikace, zahrnoval četné plány a programy vyžadující značné investice ze strany zemědělců a dalších obyvatel venkova. Ukázalo se však, že nahromaděné dluhy v zemědělství z období před přistoupením jsou pro realizaci tohoto plánu velkou překážkou, jelikož banky a jiné finanční instituce požadovaly před sjednáním nových půjček splacení těch předchozích.
(7)
Odmítnutí úvěrových agentur poskytnout další půjčky značně brání v úsilí o modernizaci a zlepšování výrobních jednotek v oblasti zemědělství a chovu hospodářských zvířat. Tato nedostatečná modernizace a z ní plynoucí nižší produktivita a snížená ziskovost a v důsledku toho obtížné životní a pracovní podmínky kyperských zemědělců s sebou nesou nebezpečí, že zemědělci zanechají pěstitelských činností, a z toho plynoucí riziko vážných ekonomických a sociálních dopadů pro dotčené kyperské zemědělce.
(8)
Podpora má za cíl pomoci následujícím kategoriím zemědělců, kteří jsou postiženi nahromaděním dluhů a nejsou schopni své půjčky splácet:
-
osobám, které byly zaregistrovány ve Fondu sociálního zabezpečení jako zemědělci a platily příspěvky sociálního zabezpečení až do 31. prosince 1998,
-
vysídleným zemědělcům, kteří měli odborné oprávnění a jejichž roční příjem z nezemědělské činnosti nepřesahoval ke dni 31. prosince 1998 částku 6 000 kyperských liber,
-
osobám, které dnes pobírají důchod a byly ke dni 31. prosince 1998 zaregistrovány jako zemědělci,
-
osobám, které žily na venkově a byly zaměstnány v zemědělství, avšak současně vykonávaly jinou nezemědělskou činnost, pokud jejich příjem z nezemědělské činnosti nepřesahoval ke dni 31. prosince 1998 částku 6 000 kyperských liber.
(9)
Podpora, jež má být Kyprem poskytnuta, činí 23 miliony kyperských liber (ekvivalent částky 39,33 milionů EUR) a odpovídá půjčkám uzavřeným v období od roku 1974 do 31. prosince 1998.
(10)
Počet příjemců podle navrženého programu vnitrostátní podpory se odhaduje na více než 15 000 zemědělců.
(11)
Existují proto výjimečné okolnosti, jež umožňují považovat podporu, kterou Kypr hodlá poskytnout kyperským zemědělcům za účelem splacení části dluhů vzniklých v zemědělství dlouho před přistoupením Kypru k Unii, za slučitelnou se společným trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Vnitrostátní podpora ve výši 23 miliony kyperských liber (ekvivalent částky 39,33 milionů EUR), kterou Kyperská republika poskytne, aby kyperským zemědělcům umožnila splatit bankám a jiným finančním institucím část jejich dluhů vzniklých v zemědělství před 31. prosincem 1998 z důvodu výjimečných okolností existujících do uvedeného dne, se považuje za slučitelnou se společným trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 23. ledna 2006.
DECISIONE DEL CONSIGLIO
del 23 gennaio 2006
relativa all’approvazione della concessione di un aiuto nazionale eccezionale da parte della Repubblica di Cipro agli agricoltori ciprioti ai fini del rimborso di una parte dei debiti agricoli contratti molto tempo prima dell’adesione di Cipro all’Unione europea
(2006/39/CE)
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 88, paragrafo 2, terzo comma,
vista la richiesta presentata della Repubblica di Cipro il 21 novembre 2005,
considerando quanto segue:
(1)
Il 21 novembre 2005, Cipro ha presentato al Consiglio una richiesta affinché decida, conformemente all’articolo 88, paragrafo 2, terzo comma, del trattato, sulla compatibilità con il mercato comune del progetto di Cipro di concedere un aiuto nazionale agli agricoltori ciprioti ai fini del rimborso di una parte dei debiti agricoli contratti molto tempo prima dell’adesione di Cipro all’Unione europea a causa di circostanze eccezionali.
(2)
Il governo cipriota ha profuso sforzi notevoli per rimettere al lavoro le molte decine di migliaia di agricoltori e abitanti delle zone rurali forzati ad abbandonare le loro aziende e le loro abitazioni in seguito all’invasione turca del 1974.
(3)
Per consentire a detti agricoltori e abitanti delle zone rurali di continuare le loro attività a Cipro, sono stati erogati prestiti garantiti dal governo per acquistare macchinari e bestiame e/o per realizzare altri investimenti nell’agricoltura.
(4)
Nel 1990 Cipro è stata colpita da una grave siccità senza precedenti, durata sette anni, con conseguenze devastanti per la produzione e il reddito agricoli. Nella speranza di una raccolta migliore l’anno successivo, molti agricoltori ciprioti colpiti dalla siccità hanno fatto ricorso a prestiti per acquistare mezzi di produzione agricoli, cadendo così nella trappola dell’accumulo di debiti anno dopo anno. L’entità delle perdite subite dagli agricoltori ciprioti e l’accumulo dei debiti hanno pregiudicato la loro capacità di rimborsare i debiti contratti.
(5)
Il governo si è assunto l’impegno politico di far fronte al problema dell’accumulo dei debiti agricoli sin dagli inizi del 1999, ma un mancato accordo con i sindacati agricoli ha impedito di applicare il regime di rimborso dei debiti prima dell’adesione all’Unione. È soltanto dopo lunghe discussioni e sotto la pressione delle gravi sfide alle quali è stato confrontato il settore agricolo cipriota dopo l’adesione, che i sindacati agricoli hanno accettato di rivedere le loro posizioni.
(6)
Dopo l’adesione di Cipro all’Unione, il settore agricolo cipriota è entrato in un lungo periodo di crisi e i redditi agricoli hanno registrato un calo, a differenza di quanto si è verificato in tutti gli altri nuovi Stati membri. I prezzi alla produzione dei cereali e della frutta diversa dagli agrumi sono scesi notevolmente. Gran parte della raccolta di uva non ha trovato sbocchi normali sul mercato e Cipro ha chiesto e ottenuto un aiuto comunitario per attuare un regime di estirpazione immediato. Il piano di sviluppo rurale nazionale per il periodo 2004-2006, anticipando le necessità di adeguamento, conversione e diversificazione, ha previsto una serie di regimi e programmi che richiedono considerevoli investimenti da parte degli agricoltori e altri interessati del settore. Tuttavia, i debiti agricoli accumulati nel periodo anteriore all’adesione si sono rivelati un ostacolo importante all’attuazione di tale piano, in quanto le banche e le altre istituzioni finanziarie hanno chiesto il rimborso dei debiti precedenti prima di concederne di nuovi.
(7)
Il rifiuto degli enti creditizi di erogare ulteriori prestiti costituisce un ostacolo importante agli sforzi di modernizzazione e rinnovamento delle unità di produzione agricola e zootecnica. La mancanza di modernizzazione nonché l’abbassamento della produttività e la riduzione della redditività che ne derivano, unitamente alle conseguenti dure condizioni di vita e di lavoro per gli agricoltori ciprioti, comportano il rischio di abbandono della crescita, con l’ulteriore rischio di serie ripercussioni economiche e sociali per gli agricoltori ciprioti interessati.
(8)
L’aiuto è inteso a sostenere le seguenti categorie di agricoltori colpiti dall’accumulo di debiti e non in grado di rimborsare i prestiti ottenuti:
-
agricoltori iscritti alla Cassa di sicurezza sociale e che hanno versato i relativi contributi fino al 31 dicembre 1998,
-
agricoltori sfollati titolari di licenze professionali, il cui reddito annuo proveniente da un impiego non agricolo non superasse le 6 000 CYP (lire sterline cipriote) al 31 dicembre 1998,
-
coloro che oggi percepiscono una pensione e risultavano registrati come agricoltori al 31 dicembre 1998,
-
coloro che abitavano in una zona rurale ed erano impiegati presso aziende agricole, ma che esercitavano anche una professione non agricola, a condizione che il loro reddito non agricolo non superasse le 6 000 CYP al 31 dicembre 1998.
(9)
L’aiuto che dovrà essere concesso da Cipro è pari a un importo di 23 milioni di CYP (equivalenti a 39,33 milioni di EUR) e corrisponde ai prestiti ottenuti tra il 1974 e il 31 dicembre 1998.
(10)
Il numero di beneficiari del proposto regime di aiuto nazionale è calcolato in oltre 15 000 agricoltori.
(11)
Sussistono pertanto le circostanze eccezionali che consentono di ritenere che l’aiuto previsto da Cipro, destinato agli agricoltori ciprioti ai fini del rimborso di una parte dei debiti agricoli contratti molto tempo prima dell’adesione di Cipro all’Unione, sia compatibile con il mercato comune,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
È considerato compatibile con il mercato comune l’aiuto nazionale concesso dalla Repubblica di Cipro, pari a un importo di 23 milioni di CYP (equivalente a 39,33 milioni di EUR), per consentire agli agricoltori ciprioti di rimborsare alle banche e ad altre istituzioni finanziarie una parte dei loro debiti agricoli contratti prima del 31 dicembre 1998 a causa delle circostanze eccezionali verificatesi fino a tale data.
Articolo 2
La Repubblica di Cipro è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, addì 23 gennaio 2006.