NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 654/2008
ze dne 29. dubna 2008,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz kumarinu odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9, čl. 11 odst. 2 a články 8 a 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 769/2002 (2) uložila konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR na tunu z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky a nařízením Rady (ES) č. 2272/2004 (3) je rozšířila na dovoz kumarinu odesílaného z Indie a Thajska a nařízením Rady (ES) č. 1650/2006 (4) na dovoz kumarinu zasílaného z Indonésie a Malajsie.
(2)
Komise rozhodnutím (5) ze dne 3. ledna 2005 přijala závazek nabídnutý indickým výrobcem v souvislosti s šetřením ve věci údajného obcházení antidumpingových opatření dovozem kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost předložila dne 8. února 2007 Evropská rada pro chemický průmysl (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem jediného výrobce ve Společenství, který představuje celkovou výrobu kumarinu ve Společenství.
(4)
Žadatelé uvedli a předložili dostatečné přímé důkazy o tom, že: a) je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství a b) do Společenství je stále dováženo značné množství dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky za dumpingové ceny.
(5)
Rovněž bylo uvedeno, že objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů nadále nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což má závažný nepříznivý vliv na finanční situaci výrobního odvětví Společenství a na zaměstnanost v tomto odvětví.
(6)
Žadatel dále poukázal na to, že během období platnosti opatření vývozci/výrobci dotčeného výrobku v Čínské lidové republice obcházeli stávající opatření praktikami, proti kterým bylo zavedeno rozšíření opatření stanovené nařízeními Rady (ES) č. 2272/2004 a (ES) č. 1650/2006.
3. Zahájení řízení
(7)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zahájila šetření oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (6).
4. Období šetření
(8)
Období přezkumného šetření (dále též „OPŠ“) zaměřeného na trvání nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007. Přezkum trendů, které jsou významné pro posouzení přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumu“).
5. Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žádajícího výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v ČLR a jejich zástupce, čínské orgány a dovozce, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká. Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobci v Indii (srovnatelná země, jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění), jedinému výrobci ve Společenství, známým dovozcům a uživatelům a stranám, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, jichž se týká toto řízení, se v oznámení o zahájení předpokládá výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, aby mohla tento výběr provést, byli všichni vyvážející výrobci vyzváni, aby se přihlásili a poskytli základní informace (stanovené v oznámení o zahájení) o svých činnostech souvisejících s kumarinem v období šetření. Na dotazník k výběru vzorku odpověděly dvě společnosti v Čínské lidové republice, pouze jedna z nich však projevila ochotu spolupracovat a odpověděla na dotazník týkající se dumpingu:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
Na dotazníky odpověděl výrobce ve Společenství a čtyři dovozci/uživatelé. Co se týká srovnatelné země, indický výrobce, na něhož se obrátily útvary Komise, spolupráci odmítl.
6. Ověření obdržených informací
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a zájmu Společenství. Komise rovněž poskytla přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(13)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce ve Společenství:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Francie
Dovozci/uživatelé:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Německo
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčený výrobek je shodný s výrobkem v původním šetření, tj. kumarin, bělavý krystalický prášek s charakteristickou vůní čerstvě posečeného sena. Používá se hlavně jako aroma a jako fixační přípravek při přípravě vonných látek, které potom slouží k výrobě čisticích prostředků, kosmetiky a parfémů.
(15)
Kumarin, který je původně přírodní výrobek získávaný z tonkových bobů, se nyní vyrábí synteticky. Lze jej získat syntézou vycházející z fenolu, která poskytne salicilaldehyd (Perkinova reakce), nebo syntézou o-kresolu (Raschigova reakce). Hlavní fyzikální vlastností kumarinu je jeho čistota projevující se bodem tání. Kumarin standardní kvality, který je prodáván na trhu Společenství, má bod tání mezi 68 °C a 70 °C, což odpovídá čistotě 99 %.
(16)
Dotčený výrobek patří do kódu KN ex 2932 21 00.
2. Obdobný výrobek
(17)
Bylo zjištěno, že stejně jako v původním šetření mají kumarin vyvážený do Společenství z ČLR a kumarin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství v podstatě shodné fyzikální vlastnosti a použití, a proto se jedná o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Obecné záležitosti
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti předmětných opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo opětovnému výskytu.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla použita stejná metodika jako při původním šetření. Jelikož přezkum před pozbytím platnosti nestanoví žádné přezkoumání změny okolností, nebylo přehodnoceno, zda výrobci měli nárok na udělení statusu tržního hospodářství.
(20)
Statistické údaje prokázaly, že ze všech zdrojů bylo do EU dovezeno přibližně 214 tun, z toho zhruba 137 tun pocházelo z Číny, což představuje přibližně 20 % spotřeby EU.
2. Výběr vzorku (vývozců) a spolupráce
(21)
Připomíná se, že při předchozím šetření, jehož výsledky byly zveřejněny v květnu 2002, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali a žádnému z nich nebyl udělen status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.
(22)
Formuláře k výběru vzorku byly rozeslány 21 možným výrobcům/vývozcům v ČLR, odpověděly však pouze dvě společnosti a jen jedna z nich při šetření spolupracovala a vyplnila odpovědi na dotazník; výběr vzorku proto nebyl opodstatněný. Tato jediná odpověď představovala přibližně 5 % čínského dovozu v období přezkumného šetření. Co se týká kapacity, na tuto spolupracující společnost připadalo přibližně 17 % celkové čínské kapacity.
(23)
Vzhledem k této velmi nízké úrovni spolupráce a omezené reprezentativnosti jediné společnosti, pokud jde o čínský trh a výrobu, bylo rozhodnuto, že od vyvážejících výrobců nebylo možno získat žádné spolehlivé informace o dovozu dotčeného výrobku do Společenství v průběhu období přezkumného šetření. Za těchto okolností se Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení rozhodla využít dostupných údajů, tj. údajů kódu KN. V možném rozsahu však byly použity informace z jediné odpovědi na dotazník ke kontrole výsledků na základě údajů dostupných podle článku 18.
(24)
Bylo zjištěno, že pro většinu aspektů tohoto šetření byly nejlepšími dostupnými údaji údaje kódu KN. Přesnost údajů kódu KN potvrdily údaje kódu TARIC a údaje získané podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(25)
V odůvodněných případech byly jako doplněk použity údaje o vývozních cenách od spolupracujících výrobců a z čínských vývozních statistik, jež měla Komise k dispozici (a které kromě dotčeného výrobku zahrnovaly i jiné výrobky).
3. Srovnatelná země
(26)
Kumarin je vonná látka, která se vyrábí jen v několika málo zemích na světě, a proto byl výběr srovnatelné země mimořádně omezený. Podle informací dostupných během šetření byly jedinými vyrábějícími zeměmi v období přezkumného šetření Francie, Čína a Indie. V předchozím přezkumném šetření byly použity Spojené státy americké, dotyčná společnost však svou výrobu již ukončila. V oznámení o zahájení byla jako srovnatelná země navržena Indie, žádný indický výrobce však se spoluprací nesouhlasil.
(27)
Vzhledem k těmto zjištěním bylo nutno v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžnou hodnotu stanovit „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“. K tomuto účelu byly považovány za vhodné údaje výrobního odvětví Společenství.
4. Dumping v průběhu období přezkumného šetření
(28)
Z důvodů objasněných ve 23. bodě odůvodnění byla dumpingová rozpětí vypočítána pomocí údajů kódu KN, jež byly zkontrolovány podle údajů obdržených od jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce. Vývozní ceny při dovozu z Číny byly upraveny, aby byly srovnatelné s běžnou hodnotou. Tyto úpravy zajistily, že výpočty byly provedeny na základě ceny ze závodu a rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byl vyjádřen jako procento vývozní ceny CIF. Na tomto základě činilo dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření přibližně 45 %.
5. Srovnání cen
(29)
Bylo zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, představovalo by to pro čínské vývozce jednoznačnou pobídku k prodeji vysokých objemů na velmi velkém trhu EU. Tento závěr je založen na níže uvedených informacích, které byly získány v průběhu šetření:
i)
čínské ceny na domácím trhu byly v období přezkumného šetření přibližně o 25 % nižší než ceny na trhu EU,
ii)
čínští výrobci prodávají většinu své produkce na vývozních trzích, jelikož jejich domácí trh není dostatečně velký, aby absorboval veškerou jejich výrobu, a jelikož ceny na domácím trhu jsou podobné cenám, jichž lze dosáhnout na trzích třetích zemí,
iii)
ceny na trhu Společenství byly vyšší než vývozní ceny do třetích zemí, jichž čínští vyvážející výrobci dosáhli, což je signálem toho, že k dumpingu dochází rovněž na trzích v ostatních třetích zemích a že existuje značná pobídka k tomu, aby výrobci v ČLR svůj vývoz přesměrovali do Společenství.
6. Nevyužitá kapacita a zásoby v ČLR
(30)
V předchozím šetření, které bylo ukončeno v květnu 2002, bylo zjištěno, že existuje velmi vysoký podíl nevyužitých čínských výrobních kapacit (50 % až 60 % výrobní kapacity). Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců bylo při šetření k dispozici jen velmi málo údajů o stávajících nevyužitých kapacitách a zásobách v ČLR.
(31)
Podle odpovědi na dotazník však měl jediný spolupracující výrobce značnou nevyužitou kapacitu. Na konci období přezkumného šetření měl tento výrobce zásoby ve výši přibližně 500 tun, což představovalo více než 70 % trhu EU v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že tento výrobce představuje pouze 15 až 20 % čínské výrobní kapacity, je pravděpodobné, že by pro trh EU byly k dispozici ještě vyšší zásoby, pokud by byla opatření zrušena.
7. Možná absorpční kapacita trhů v třetích zemích nebo domácího trhu v ČLR
(32)
S ohledem na výše uvedená srovnání cen a dostupnost nevyužitých kapacit a zásob nelze tvrdit, že by čínská výroba byla absorbována trhy v třetích zemích a čínským domácím trhem. Důvodem je to, že spotřeba na trzích třetích zemí byla v posledních 10 letech poměrně stálá a očekává se, že bude stálá i v budoucnu. S ohledem na tuto skutečnost je zřejmé, že je pravděpodobné, že by čínští výrobci museli pokračovat ve vývozu do Společenství. Důvodem je skutečnost, že trh EU je jedním z nejpřitažlivějších trhů na světě vzhledem ke své velikosti a poměrně vysokým cenám, jichž lze dosáhnout. Pokud by byla opatření zrušena, je zřejmé, že by na trh EU byly přesměrovány ještě větší objemy dumpingových dovozů.
8. Praktiky obcházení
(33)
Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, v důsledku šetření ve věci obcházení byla přezkoumávaná opatření rozšířena na Indii, Thajsko, Malajsii a Indonésii. To prokazuje velký zájem čínských výrobců o vstup na trh Společenství a jejich ochotu na tento trh vstoupit i v případě uložení antidumpingových opatření. Existence praktik obcházení proto podporuje závěr, že je vysoce pravděpodobné, že by se na trh Společenství vrátily vyšší objemy dumpingových dovozů, pokud by opatření byla zrušena.
9. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání a/nebo opětovného výskytu dumpingu
(34)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokračování dumpingu je pravděpodobné, jestliže opatření budou zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(35)
Podnik zastoupený žadatelem byl v období šetření jediným výrobcem kumarinu ve Společenství. Tento výrobce ve Společenství proto představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
E. ANALÝZA SITUACE VE SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba Společenství (7)
(36)
Výrobek, jehož se přezkum týká, je součástí jediného kódu KN. Ke zjištění objemu výrobků v rámci tohoto kódu KN, které nepředstavují dotčený výrobek, útvary Komise porovnaly údaje KN s ostatními dostupnými statistickými zdroji, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění. Toto srovnání prokázalo, že dotčený výrobek představuje téměř 100 % výrobků dovážených pod tímto kódem.
(37)
Spotřeba Společenství byla proto zjištěna sečtením údajů o dovozech do Evropského společenství pro celý kód KN s objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, jak byly uvedeny v odpovědi na dotazník.
(38)
Zjevná spotřeba kumarinu v průběhu období přezkumu celkově klesla o 8 %, přičemž do roku 2005 se snižovala a poté rostla. Zdá se, že nyní je výše spotřeby ustálená.
(39)
Spotřeba Společenství se vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Spotřeba Společenství
(index 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem a podíl na trhu
(40)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, jako zdroj pro dovoz dotčeného výrobku do Společenství byly použity údaje kódu KN 2932 21 00.
(41)
Co se týká čínského dovozu, je nutno věnovat pozornost prokázaným praktikám obcházení, které vedly k rozšíření opatření na dovoz kumarinu z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie. V důsledku přijatých opatření zaměřených proti obcházení se v průběhu období přezkumu dovoz pocházející z ČLR, jakož i dovoz pocházející z ČLR, avšak odesílaný z jiných zemí snížil. Ačkoliv je dovoz čínského původu dosud významný, tento pokles prokázal, že opatření zaměřená proti obcházení byla účinná.
(42)
Jak je objasněno v 38. bodě odůvodnění, zjevná spotřeba se v posuzovaném období snížila. Čínský dovoz se v poměru ke spotřebě dále snižoval, což vedlo k úbytku podílu na trhu Společenství ve prospěch výrobního odvětví Společenství. Objem dovozu z třetích zemí do Společenství byl v průběhu období přezkumu na stejné úrovni.
Tabulka 2
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Objem dumpingových dovozů
(index 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
Objem dovozu z třetích zemí
100
78
74,7
65,5
66,6
Rozsah podílu dumpingových dovozů na trhu
30 % - 40 %
40 % - 50 %
20 % - 30 %
10 % - 20 %
20 % - 30 %
b) Ceny
(43)
V průběhu období přezkumu byly průměrné ceny CIF kumarinu dováženého z Číny trvale mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
a) Výroba
(44)
Mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření muselo výrobní odvětví Společenství snížit svůj objem výroby dotčeného výrobku o 25 %. To je spojeno se skutečností, že od roku 2003 výrobní odvětví Společenství přicházelo o objem prodeje kvůli praktikám obcházení. Dále přišlo o objem prodeje při vývozu do třetích zemí, jelikož výrobní odvětví Společenství čelilo tlaku čínského vývozu s nízkými cenami rovněž na vývozních trzích třetích zemí.
b) Kapacita a využití kapacity
(45)
Jak je uvedeno v 36. až 39. bodě odůvodnění, prodej dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství ve Společenství byl v průběhu období přezkumu poměrně stálý. Během téhož období však výrobní odvětví Společenství zažilo významný pokles objemu vyváženého do třetích zemí. Za této situace muselo výrobní odvětví Společenství svou kapacitu snížit, aby optimalizovalo míru využití kapacity. Využití kapacity bylo nicméně i nadále poměrně nízké.
Tabulka 3
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Výroba
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Výrobní kapacita
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Využití kapacity
100
99,8
104,4
110,8
118,8
c) Prodej ve Společenství
(46)
Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES se v období přezkumu zvýšil o 36 %. Tento vývoj byl možný díky prodloužení opatření na období dalších 5 let a díky účinnému vyloučení praktik obcházení. V důsledku toho (a jak je objasněno v 41. bodě odůvodnění) čínský dovoz během téhož období poklesl. Dovoz z Indie, jediné další známé třetí země vyrábějící kumarin, byl omezen na dovoz podle závazku.
d) Zásoby
(47)
V průběhu období přezkumu se výše zásob výrobního odvětví Společenství snížila.
e) Podíly na trhu
(48)
V průběhu období přezkumu se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zvýšil. Jak je objasněno v 41. a 42. bodě odůvodnění, účinnost uložených opatření výrobnímu odvětví Společenství umožnila opět získat podíl na trhu. Zvýšení podílu na trhu během období přezkumu o 22 procentních bodů bylo jednoznačně spojeno s vyloučením praktik obcházení.
f) Ceny
(49)
Průměrné čisté prodejní ceny kumarinu na trhu ES se v roce 2004 snížily o 10 % v porovnání s cenami v roce 2003. Po roce 2004 ceny postupně rostly, avšak v období přezkumného šetření nikdy nedosáhly úrovně z roku 2003. V ohledu cen proto dosud nebylo zdaleka dosaženo úplného zotavení, jak by se očekávalo.
(50)
Cenová situace je projevem silného tlaku dovozu z Číny. V posuzovaném období byly průměrné ceny CIF dovozu z Číny trvale mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Po uložení opatření se v průběhu období přezkumného šetření prodával kumarin pocházející z Číny za stejné ceny, jako byly ceny výrobního odvětví Společenství. Ceny čínského vývozu tudíž působily jako strop, který výrobní odvětví Společenství nutil, aby odpovídajícím způsobem upravilo své ceny. Ceny výrobního odvětví Společenství jsou proto velmi stlačené a výrobní odvětví vykazuje nízkou ziskovost.
(51)
Ke stanovení pokračujícího cenového podbízení ohledně kumarinu pocházejícího z Číny byly ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství pomocí údajů kódu KN, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění. Toto srovnání prokázalo, že ačkoliv se ceny blížily ceně nepůsobící újmu, která byla stanovena pro výrobní odvětví Společenství, ceny dovozu nebyly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
Tabulka 4
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Zásoby
100
50,3
31
20,9
3,7
Podíly výrobního odvětví Společenství na trhu
100
98
136,5
149,3
148
Ceny
100
90,4
93,7
96,6
97,3
g) Ziskovost
(52)
Zdá se, že v průběhu období přezkumného šetření byla ziskovost prodeje dotčeného výrobku odběratelům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, mírně kladná. Od roku 2004 byla ziskovost záporná s malým zlepšením počínaje rokem 2006. Tato nízká úroveň ziskovosti je částečně zapříčiněna stlačenými prodejními cenami, jak bylo objasněno v 49. a 50. bodě odůvodnění, spolu s růstem nákladů, zejména co se týká ceny surovin. Zvýšení produktivity mohlo pouze částečně vyrovnat nepříznivý účinek těchto prvků na ziskovost. Celkově byl v průběhu celého posuzovaného období zisk mnohem nižší než běžný zisk.
h) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(53)
Vývoj peněžního toku výrobního odvětví Společenství v poměru k prodeji dotčeného výrobku na trhu EU odráží vývoj ziskovosti. Je nutno zmínit, že ačkoliv byl peněžní tok nízký, v průběhu období přezkumu byl kladný.
(54)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství nemělo při získávání kapitálu žádné potíže a že kapitálové výdaje byly během období přezkumu velmi omezené. Schopnost získat kapitál však nelze pro účely tohoto šetření považovat za přiměřený ukazatel, jelikož výrobní odvětví Společenství tvoří velká skupina, jejíž výroba kumarinu představuje pouze malou část celkové výroby. Schopnost získat kapitál úzce souvisí s výkonností skupiny jako celku, nikoli pouze s výkonností v případě dotčeného výrobku.
i) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(55)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství se v průběhu období přezkumu snižovala, zejména od roku 2004. Tento pokles je spojen s reorganizací procesu výroby kumarinu, kterou výrobní odvětví Společenství provedlo. Produktivita výrobního odvětví Společenství měřená jako objem výroby na zaměstnance se v průběhu období šetření výrazně zvýšila.
(56)
Celkové mzdové náklady se snížily jako přímý důsledek reorganizace popsané v 55. bodě odůvodnění. Průměrná mzda zaměstnance byla v průběhu období přezkumu na stejné úrovni.
Tabulka 5
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Zaměstnanci
100
86
61
57
57
Mzdy
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Produktivita
100
76,4
111,8
129,4
135,3
j) Investice a návratnost investic
(57)
V průběhu období šetření dosáhla úroveň investic svého vrcholu v roce 2004, načež začala klesat. Za stávajících tržních podmínek se výrobní odvětví Společenství zaobírá více zachováním stávajícího výrobního zařízení než rozšiřováním výrobní kapacity.
(58)
Z tohoto hlediska návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Společenství vztažený k účetní hodnotě jeho fixních aktiv, odráží vývoj ziskovosti, jak bylo vysvětleno v 52. bodě odůvodnění.
k) Růst
(59)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění a dále, objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu EU se velkou měrou zvýšil, což výrobnímu odvětví Společenství umožnilo získat zpět značný podíl na trhu.
l) Velikost dumpingového rozpětí
(60)
Analýza týkající se velikosti dumpingu přihlíží ke skutečnosti, že jsou v platnosti opatření s cílem odstranit dumping působící újmu. Vzhledem k objemu dovozu v průběhu období přezkumného šetření spolu se zjištěnou značnou úrovní dumpingu (viz 28. bod odůvodnění) nelze jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství považovat za zanedbatelný.
m) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(61)
Je rovněž nutno vzít v úvahu skutečnost, že by po uložení antidumpingových opatření v roce 2002 výrobní odvětví Společenství nebylo schopno překonat účinky dřívějšího dumpingu kvůli praktikám obcházení, s ohledem na něž byla opatření přijata teprve v roce 2004 a 2006. Před tím, než Rada Indii, Thajsku, Indonésii a Malajsii uložila opatření zaměřená proti obcházení, a před přijetím závazku Komisí v roce 2005 byla úroveň dovozu z těchto čtyř zemí značná a výrobnímu odvětví Společenství bránila v překonání účinků dumpingu.
4. Závěr o situaci na trhu Společenství
(62)
Uložení antidumpingových opatření na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR a rozšíření na země, u nichž bylo zjištěno obcházení, mělo příznivý účinek na výrobní odvětví Společenství v tom, že mu umožnilo částečně překonat obtížnou hospodářskou situaci. Trvalé úsilí výrobního odvětví Společenství v oblasti snižování nákladů a zvyšování produktivity na zaměstnance mohlo pouze vyrovnat nárůst cen surovin a pokles prodejních cen na trhu Společenství.
(63)
Praktiky obcházení používané čínskými výrobci (jak bylo uvedeno v 33. bodě odůvodnění) podporují závěr, že čínští vyvážející výrobci mají velký zájem o vstup na trh Společenství.
(64)
S ohledem na výše uvedenou analýzu je situace výrobního odvětví Společenství dosud nejistá, ačkoliv opatření pomohla omezit škodlivé účinky dumpingu. Případné zvýšení dovozu za dumpingové ceny by však se vší pravděpodobností situaci zhoršilo a zmařilo by veškeré úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství, které by se vší pravděpodobnosti kumarin přestalo vyrábět.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Pravděpodobnost obnovení újmy
(65)
Co se týká pravděpodobného účinku skončení platnosti stávajících opatření na výrobní odvětví Společenství, byly spolu s prvky shrnutými v 28. až 34. bodě odůvodnění zkoumány níže uvedené faktory.
(66)
V důsledku platných opatření výrobní odvětví Společenství zvýšilo objem svého prodeje na trhu Společenství. Z údajů je zřejmé, že se podíl výrobního odvětví Společenství značně zvýšil na trhu, na němž během období přezkumu spotřeba poklesla o 8 %. Výrobní odvětví Společenství se však i nadále potýkalo se stlačením cen.
(67)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, ačkoliv se spotřeba snížila o 8 %, prognóza světové spotřeby kumarinu (jež do jisté míry podléhá módním trendům) se podle očekávání významně nezmění. Existují jasné signály, že pokud by opatření nebyla uložena, docházelo by ve značné míře k dovozu z Číny za dumpingové ceny. Velká nevyužitá výrobní kapacita v Číně mimoto naznačuje, že je velmi pravděpodobné, že by se objemy dovozu do Společenství zvýšily, pokud by opatření byla zrušena.
(68)
Rozšíření opatření na základě řízení ve věci obcházení opatření bylo vysoce účinné, pokud jde o ukončení praktik obcházení při dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, avšak zasílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie. Je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou muset ve Společenství uplatňovat agresivní cenové praktiky, aby vyrovnali úbytek podílu na trhu, k němuž došlo po ukončení obcházení.
(69)
Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, při šetření bylo zjištěno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, představovalo by to pro čínské vývozce jednoznačnou pobídku k přesměrování velkých objemů do Společenství. To by čínským vývozcům umožnilo využít určitou část jejich nadbytečné kapacity.
(70)
Pravděpodobnost tohoto vývoje dále podporuje skutečnost, že ceny ve Společenství jsou vyšší než čínské vývozní ceny do ostatních třetích zemí. To by zcela jistě čínské výrobce pobídlo ke zvýšení činnosti na trhu Společenství.
(71)
Nárůst dovozů za nižší ceny, jenž by byl pravděpodobně důsledkem zrušení opatření, by s největší pravděpodobností měl rovněž značné nepříznivé účinky na výrobní odvětví Společenství. Za těchto okolností by výrobní odvětví Společenství buď muselo snížit ceny, aby zachovalo podíl na trhu, nebo zachovat prodejní ceny na stávající úrovni a přijít o odběratele a následně tržby. V prvním případě by byl provoz výrobního odvětví Společenství ztrátový a v druhém případě by úbytek prodeje nakonec vedl k vyšším nákladům, načež by následovaly ztráty.
(72)
Pokud by se proto dovozy zvýšily (jak se předpokládá v případě ukončení opatření), šetřením bylo zjištěno, že by velmi pravděpodobně došlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Společenství, jehož situace je již nyní nejistá. V zásadě by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno kumarin nadále vyrábět.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Úvod
(73)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení platných antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství jako celku. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení všech jednotlivých zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků a uživatelů kumarinu. Pro posouzení pravděpodobného dopadu zachování či zrušení opatření si Komise vyžádala informace od všech výše uvedených zúčastněných stran.
(74)
Na základě toho bylo ověřováno, zda navzdory závěrům o pravděpodobném přetrvávání dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(75)
Zachování opatření by jednoznačně bylo v zájmu jediného výrobce ve Společenství, aby mohl kumarin vyrábět i nadále.
(76)
Usuzuje se rovněž, že v případě zrušení antidumpingových opatření by pravděpodobně dumping pokračoval a zvyšoval by se, což by vedlo k trvalému zhoršování situace výrobního odvětví Společenství, a to až do okamžiku, kdy by výrobní odvětví se vší pravděpodobností zaniklo.
(77)
Celkově lze vyvodit závěr, že zachování opatření je jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Společenství.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(78)
Kontaktováno bylo 13 dovozců a 10 průmyslových uživatelů a byly jim zaslány dotazníky. Útvary Komise obdržely čtyři odpovědi od společností, které souhlasily se spoluprací.
(79)
Z těchto čtyř odpovědí vznesl námitku vůči opatřením jeden dovozce, jelikož měl obavy týkající se především pořizovací ceny dotčeného výrobku. Tato společnost však rovněž uvedla, že dopad nákladů na kumarin na její celkové výrobní náklady je velmi omezený.
(80)
Ačkoliv se dotčený výrobek používá i v jiných výrobních odvětvích, v nichž ho poměrně často nelze nahradit, jeho význam ve složení hotového výrobku je velmi omezený, pokud jde o množství a ceny, a ve většině případů činí méně než jedno procento. Dopad cla na uživatele, jakož i na konečné spotřebitele je proto velmi omezený.
(81)
Někteří uživatelé uvedli, že kvůli výhodám souvisejícím s kvalitou upřednostňují kumarin pocházející ze Společenství. Těchto uživatelů by se ukončení výroby tohoto výrobku výrobním odvětvím Společenství v důsledku zrušení opatření velmi dotklo.
(82)
Při zkoumání zájmu Společenství je nutno přihlížet zejména k nutnosti odstranit účinky dumpingu působící újmu, které narušují obchod, a zejména obnovit účinnou hospodářskou soutěž. V tomto ohledu je nutno podotknout, že světový trh s kumarinem je velmi koncentrovaný a že existuje pouze několik málo výrobců, přičemž ti nejdůležitější z nich se nacházejí v Číně a ve Společenství. Z tohoto hlediska by se mělo považovat za důležité zajištění několika zdrojů dodávek (včetně výrobního odvětví Společenství). Mimoto je nutno rovněž připomenout, že účelem antidumpingových opatření není omezit dodávky ze zdrojů mimo Společenství a že kumarin pocházející z Číny může být nadále dovážen do Společenství v dostatečném množství.
(83)
Výše uvedené úvahy ve spojení s nízkou úrovní spolupráce potvrzují, že v současnosti platná opatření neměla žádný významný nepříznivý dopad na hospodářskou situaci dovozců a uživatelů. Šetřením nebylo mimoto zjištěno, že by se tyto nepříznivé účinky zhoršily, pokud by opatření byla prodloužena.
4. Závěr o zájmu Společenství
(84)
S přihlédnutím k všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření bylo proti zájmu Společenství.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(85)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat stávající opatření. Stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohou vyjádřit svá stanoviska ke zveřejněným údajům.
(86)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření uložená na dovozy kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky, která jsou v současnosti platná, by měla být zachována.
(87)
Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla z dovozu dotčeného výrobku z ČLR byla rozšířena tak, aby zahrnovala dovoz kumarinu zasílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv. Antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku, jež má být zachováno, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz kumarinu odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv. Indický vyvážející výrobce uvedený v 2. bodě odůvodnění, na nějž se opatření nevztahovala na základě závazku přijatého Komisí, by měl být i nadále za stejných podmínek osvobozen od opatření uložených tímto nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu kódu KN ex 2932 21 00 (kód TARIC 2932210019) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Clo se stanoví ve výši 3 479 EUR na tunu.
3. Konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR na tunu, které se vztahuje na dovoz výrobku pocházejícího z Číny, se rozšiřuje na dovoz téhož výrobku uvedeného v odstavci 1 odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, až již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv (kódy TARIC 2932210011, 2932210015 a 2932210016).
Článek 2
1. Dovážené výrobky, na něž bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, jsou osvobozeny od antidumpingového cla uloženého podle článku 1, pokud jsou vyrobeny společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příslušném rozhodnutí Komise ve znění pozdějších předpisů, a dovoz se uskutečnil v souladu s ustanoveními uvedeného rozhodnutí.
2. Dovoz podle odstavce 1 je osvobozen od antidumpingového cla pod podmínkou, že:
a)
při předložení prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu je celním orgánům členských států předložena obchodní faktura, která obsahuje alespoň údaje uvedené v příloze, a
b)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v obchodní faktuře.
Článek 3
Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 4
V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (8) poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše stanovené částky sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. dubna 2008.
REGOLAMENTO (CE) N. 654/2008 DEL CONSIGLIO
del 29 aprile 2008
che, in seguito ad un riesame in previsione della scadenza delle misure effettuato a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 384/96, istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di cumarina originaria della Repubblica popolare cinese, come esteso alle importazioni di cumarina spedita dall’India, dalla Tailandia, dall’Indonesia e dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che sia dichiarata o meno originaria di India, Tailandia, Indonesia o Malaysia
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità (1) europea, in particolare l’articolo 9, l’articolo 11, paragrafo 2, l’articolo 8 e l’articolo 13,
vista la proposta presentata dalla Commissione, previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Misure in vigore
(1)
Il Consiglio, tramite il regolamento (CE) n. 769/2002 (2), ha imposto un dazio antidumping definitivo di 3 479 EUR per tonnellata sulle importazioni di cumarina originarie della Repubblica popolare cinese (RPC) e, tramite il regolamento (CE) n. 2272/2004 del Consiglio (3), lo ha esteso alle importazioni di cumarina spedita dall’India e dalla Tailandia e, tramite il regolamento (CE) n. 1650/2006 del Consiglio (4), alle importazioni di cumarina spedita dall’Indonesia e dalla Malaysia.
(2)
La Commissione, tramite una decisione (5) del 3 gennaio 2005, ha accettato gli impegni proposti da un produttore indiano nel quadro dell’inchiesta sulla presunta elusione delle misure antidumping con importazioni di cumarina spedita dall’India o dalla Tailandia.
2. Domanda di riesame
(3)
La domanda è stata presentata l’8 febbraio 2007 dal Consiglio europeo delle federazioni dell’industria chimica (CEFIC) («il richiedente») a nome dell’unico produttore nella Comunità che rappresenta la totalità della produzione comunitaria di cumarina.
(4)
Il richiedente ha sostenuto, fornendo sufficienti elementi di prova prima facie, che: a) esiste la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio per l’industria comunitaria e b) il prodotto in esame originario della Repubblica popolare cinese ha continuato ad essere importato nella Comunità in quantitativi rilevanti e a prezzi di dumping.
(5)
Secondo quanto da lui affermato, il volume e i prezzi delle importazioni del prodotto in esame avrebbero avuto, tra le altre conseguenze, ripercussioni negative sul livello dei prezzi praticati dall’industria comunitaria, il che ha inciso gravemente sulla situazione finanziaria e occupazionale di detta industria.
(6)
Il richiedente ha inoltre asserito che, durante il periodo di applicazione delle misure, gli esportatori/produttori del prodotto in esame originario della Repubblica popolare cinese hanno tentato di eludere le misure in vigore. A tali pratiche il Consiglio ha risposto estendendo le misure adottate nei regolamenti del Consiglio (CE) n. 2272/2004 e (CE) n. 1650/2006.
3. Apertura dell’inchiesta del riesame
(7)
Sentito il comitato consultivo e avendo concluso che esistevano elementi di prova sufficienti per giustificare un riesame in previsione della scadenza, la Commissione ha avviato un’inchiesta ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base mediante la pubblicazione di un avviso nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (6).
4. Periodo dell’inchiesta
(8)
L’inchiesta relativa all’esame del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2006 e il 31 marzo 2007 (di seguito «periodo dell’inchiesta ai fini del riesame» o «PIR»). L’analisi delle tendenze necessaria per valutare il persistere o la reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e la fine del PIR («periodo in esame»).
5. Parti interessate dall’inchiesta
(9)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame il produttore comunitario richiedente, i produttori esportatori della Repubblica popolare cinese e i loro rappresentanti, le autorità cinesi e gli importatori, gli utilizzatori e le associazioni notoriamente interessati. Essa ha inviato questionari ai produttori esportatori, a un produttore in India (paese di riferimento ai sensi del considerando 26), all’unico produttore comunitario, agli importatori e agli utilizzatori noti e alle parti interessate che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura del riesame.
(10)
Considerato il numero apparentemente elevato di produttori esportatori interessati dal presente procedimento, nell’avviso di apertura si è presa in considerazione la possibilità di ricorrere al campionamento, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base. Per decidere se il campionamento fosse necessario e, se del caso, per selezionare un campione, si è chiesto a tutti i produttori esportatori di manifestarsi fornendo, come precisato nell’avviso di apertura, informazioni di base riguardo alle loro attività in relazione alla cumarina durante il PIR. Due società della Repubblica popolare cinese hanno compilato il questionario di campionamento, ma soltanto una si è dichiarata disposta a collaborare ed ha fornito le risposte al questionario sul dumping. Si tratta della società:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
Il produttore comunitario e quattro importatori/utilizzatori hanno risposto ai questionari. Il produttore indiano del paese di riferimento, contattato dai servizi della Commissione, si è rifiutato di collaborare.
6. Verifica delle informazioni ricevute
(12)
La Commissione ha chiesto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio e per accertare l’interesse della Comunità. Essa ha inoltre offerto alle parti direttamente interessate la possibilità di presentare osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentire.
(13)
Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
produttore comunitario:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Francia,
importatori/utilizzatori:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Germania.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(14)
Il prodotto in esame è lo stesso prodotto oggetto dell’inchiesta iniziale, ossia la cumarina, una polvere cristallina biancastra dall’odore caratteristico di fieno appena tagliato. Essa è impiegata principalmente come sostanza chimica aromatica e come fissante nella preparazione di composti profumati, utilizzati a loro volta nella produzione di detersivi, cosmetici e profumi.
(15)
La cumarina, in origine un prodotto naturale ottenuto dalle fave tonka, è attualmente prodotta sinteticamente. Essa può essere ottenuta attraverso un processo di sintesi, partendo dal fenolo per ottenere l’aldeide salicilica (reazione di Perkin) o attraverso la sintesi dell’ortocresolo (reazione di Raschig). La caratteristica fisica principale della cumarina è la sua purezza, determinata dal punto di fusione. La cumarina di qualità standard, commercializzata nella Comunità, presenta un punto di fusione che varia da 68 oC a 70 oC, il che corrisponde a un grado di purezza del 99 %.
(16)
Il prodotto in esame è classificato al codice NC ex 2932 21 00.
2. Prodotto simile
(17)
Come nell’inchiesta iniziale, si è appurato che la cumarina esportata nella Comunità dalla RPC e quella prodotta dall’industria comunitaria e commercializzata sul mercato interno presentano effettivamente le medesime caratteristiche fisiche e sono destinate al medesimo impiego; esse sono pertanto considerate prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4 del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Considerazioni generali
(18)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, si è esaminato se fossero in atto pratiche di dumping e se lo scadere delle misure comportasse o no il rischio del persistere o della reiterazione del dumping.
(19)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 9 del regolamento di base, si è fatto ricorso allo stesso metodo utilizzato nell’inchiesta iniziale. Dato che nel quadro di un riesame in previsione della scadenza non si analizza l’eventuale mutamento delle circostanze, non si è riconsiderato se fosse lecito accordare o meno ai produttori il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»).
(20)
Secondo le statistiche, 214 tonnellate circa sono state importate nell’UE da varie fonti, delle quali 137 tonnellate circa provenivano dalla Cina, il che rappresenta il 20 % circa del consumo dell’UE.
2. Campionamento (esportatori) e collaborazione
(21)
Si rammenta che, all’inchiesta precedente, i cui risultati sono stati pubblicati nel maggio 2002, non aveva collaborato nessun produttore esportatore cinese e nessuno aveva ottenuto il TEM o il TI (trattamento individuale).
(22)
La Commissione ha inviato questionari di campionamento a 21 potenziali produttori/esportatori nella RPC, ai quali hanno risposto due sole società e soltanto una di queste ha collaborato all’inchiesta compilando il questionario; di conseguenza, il campionamento non era giustificato. L’unica società che ha risposto realizzava il 5 % circa delle importazioni cinesi nel PIR. Questo collaboratore deteneva inoltre il 17 % circa della capacità cinese totale.
(23)
A fronte della scarsissima disponibilità a collaborare e dal momento che una sola società non è sufficientemente rappresentativa del mercato e della produzione cinesi, si è constatata l’impossibilità di ottenere direttamente dai produttori esportatori informazioni affidabili sulle importazioni del prodotto in esame nella Comunità durante il PIR. In tali circostanze e conformemente all’articolo 18 del regolamento di base, la Commissione si è avvalsa delle informazioni disponibili, cioè i dati relativi al codice NC in questione. Tuttavia, le informazioni ricavate dall’unica risposta al questionario sono state utilizzate, ai sensi dell’articolo 18, per quanto possibile, per un controllo incrociato dei risultati ottenuti sulla base dei dati disponibili.
(24)
Si è stabilito che i dati relativi al codice NC costituiscono i migliori dati disponibili per la maggior parte degli aspetti contemplati da tale inchiesta. L’esattezza delle cifre relative al codice NC è stata confermata sulla base dei dati TARIC e dei dati raccolti a norma dell’articolo 14, paragrafo 6 del regolamento di base
(25)
Ove giustificato, si è fatto ricorso, a titolo complementare, ai dati relativi ai prezzi all’esportazione forniti dai produttori che hanno collaborato e alle statistiche cinesi relative alle esportazioni di cui disponeva la Commissione (che includevano anche prodotti diversi dal prodotto in esame).
3. Paese di riferimento
(26)
La cumarina è una sostanza aromatica prodotta soltanto in alcuni paesi in tutto il mondo; pertanto, la scelta del paese di riferimento era estremamente limitata. Secondo le informazioni disponibili ai fini dell’inchiesta, durante il PIR, Francia, Cina e India risultavano essere i soli paesi produttori. Gli Stati Uniti sono stati utilizzati come paese di riferimento nella precedente inchiesta di riesame; nel frattempo, la società americana interessata ha cessato la sua produzione. Nell’avviso di apertura si è proposta l’India, ma nessun produttore indiano ha accettato di collaborare.
(27)
Alla luce di questi risultati si è dovuto stabilire il valore normale «su qualsiasi altra base equa», conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a) del regolamento di base. I dati dell’industria comunitaria sono stati giudicati soddisfacenti per l’uso previsto.
4. Margine di dumping durante il periodo dell’inchiesta ai fini del riesame
(28)
Per le ragioni evocate nel considerando 23, i margini di dumping sono stati calcolati sulla base dei dati relativi al codice NC che sono stati controverificati con le informazioni pervenute dall’unico produttore esportatore cinese che ha collaborato. I prezzi all’esportazione delle importazioni provenienti dalla Cina sono stati adeguati per garantire una base comparabile con il valore normale. Tali adeguamenti hanno fatto sì che i calcoli fossero effettuati sulla base dei prezzi franco fabbrica e la differenza tra il prezzo all’esportazione e il valore normale fosse espressa in percentuale del prezzo all’esportazione cif frontiera comunitaria. Il margine di dumping così calcolato risultava essere del 45 % circa durante PIR.
5. Raffronto dei prezzi
(29)
È evidente che, in caso di abolizione delle misure, gli esportatori cinesi avrebbero tutto l’interesse a vendere ingenti volumi sull’enorme mercato dell’UE. Tale conclusione si basa sulle informazioni rilevate durante l’inchiesta, vale a dire:
i)
i prezzi interni cinesi nel PIR erano all’incirca del 25 % inferiori a quelli praticati sul mercato dell’UE;
ii)
i produttori cinesi destinano la maggior parte della loro produzione ai mercati d’esportazione in quanto il loro mercato interno non è tale da poter assorbire tutta la loro produzione e i prezzi praticati su tale mercato sono paragonabili a quelli realizzabili sui mercati dei paesi terzi;
iii)
i prezzi del mercato comunitario risultavano più elevati dei prezzi delle esportazioni nei paesi terzi realizzati dai produttori esportatori cinesi, il che starebbe ad indicare l’esistenza del dumping anche nei mercati dei paesi terzi e che i produttori cinesi sarebbero fortemente incentivati a riorientare le loro esportazioni verso il mercato comunitario.
6. Capacità inutilizzate e scorte nella RPC
(30)
L’inchiesta precedente, conclusasi nel maggio 2002, ha accertato la disponibilità in Cina di enormi capacità di produzione inutilizzata (tra 50 % e 60 % della capacità di produzione). Data la scarsa disponibilità a collaborare dei produttori esportatori cinesi, la Commissione ha potuto disporre per la sua inchiesta di pochissime informazioni riguardo all’attuale capacità inutilizzata e alle scorte nella RPC.
(31)
Tuttavia, secondo le risposte fornite al questionario, l’unica società che ha collaborato disponeva di grandi capacità inutilizzate. Le scorte di cui disponeva tale produttore alla fine del PIR ammontavano a 500 tonnellate circa, che equivalgono al 70 % e oltre del mercato comunitario nel corso dello stesso periodo. Considerando che questo produttore rappresenta solo il 15-20 % della capacità di produzione cinese è molto probabile che, in caso di abrogazione delle misure, scorte molto più ingenti siano pronte a penetrare nel mercato dell’UE.
7. Potenzialità di assorbimento dei mercati dei paesi terzi o del mercato interno della RPC
(32)
Alla luce dei suindicati raffronti dei prezzi e della disponibilità di capacità inutilizzate e di scorte, è assai poco probabile che la produzione cinese venga assorbita dai mercati dei paesi terzi e dal mercato nazionale. Ciò è dovuto al fatto che il consumo sui mercati dei paesi terzi si è mantenuto relativamente stabile negli ultimi 10 anni e dovrebbe restare tale anche in futuro. Sulla base di tali considerazioni, è evidente che i produttori cinesi dovranno probabilmente continuare ad esportare i loro prodotti nella Comunità. Il mercato dell’UE è in effetti uno dei mercati internazionali più attraenti data la sua dimensione e i prezzi relativamente elevati realizzabili. In caso di abrogazione delle misure, è chiaro che volumi ancor maggiori saranno importati a prezzi di dumping sul mercato dell’UE.
8. Pratiche di elusione
(33)
Come indicato nel considerando 1, le misure oggetto di riesame sono state estese a India, Tailandia, Malaysia e Indonesia in seguito ad un’inchiesta relativa alle pratiche di elusione. Ciò denota il notevole interesse da parte dei produttori cinesi ad affacciarsi sul mercato comunitario e la loro intenzione a realizzare tale obiettivo anche quando siano in vigore misure antidumping. Pertanto, l’esistenza di pratiche di elusione avvalora la conclusione secondo cui, in caso di abrogazione delle misure, è fortemente probabile che sarebbero introdotti nella Comunità quantitativi ancor maggiori di prodotti oggetto di dumping.
9. Conclusioni circa il rischio del persistere e/o della reiterazione del dumping
(34)
In base a quanto precede, si conclude che, in caso di abrogazione delle misure, è probabile che il dumping perduri.
D. DEFINIZIONE DI INDUSTRIA COMUNITARIA
(35)
La società rappresentata dal richiedente era l’unico produttore di cumarina nella Comunità durante il periodo dell’inchiesta. Si ritiene pertanto che il produttore comunitario costituisca l’industria comunitaria ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
E. ANALISI DELLA SITUAZIONE NELLA COMUNITÀ
1. Consumo nella Comunità (7)
(36)
Il prodotto in esame è classificabile in un unico codice NC. Per stabilire il volume di prodotti classificabili in questo codice NC, che non rientrano nel prodotto in esame, i servizi della Commissione hanno paragonato i dati NC con quelli ottenuti da altre fonti statistiche disponibili come indicato nel considerando 23. Dal raffronto è emerso che quasi nel 100 % dei casi le importazioni di prodotti classificati sotto questo codice riguardavano il prodotto in esame.
(37)
Pertanto, il consumo comunitario è stato calcolato addizionando l’insieme dei dati relativi al codice NC per le importazioni nella Comunità europea ai volumi di vendite dell’industria comunitaria sul mercato interno, indicati nella risposta al questionario.
(38)
In generale, il consumo apparente di cumarina, durante il periodo in esame, è calato dell’8 %, diminuendo fino al 2005 e in seguito aumentando leggermente. Attualmente i livelli di consumo sembrano essersi stabilizzati.
(39)
Il consumo comunitario ha avuto il seguente andamento:
Tabella 1
2003
2004
2005
2006
PIR
Consumo comunitario
(indice 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Importazioni dal paese interessato
a) Volume e quota di mercato
(40)
Stando al considerando 36, il codice NC 2932 21 00 è stato utilizzato come riferimento per le importazioni del prodotto in esame nella Comunità.
(41)
Per quanto riguarda le importazioni dalla RPC, va tenuto conto delle pratiche di elusione comprovate che hanno determinato l’estensione delle misure alle importazioni di cumarina da India, Tailandia, Indonesia e Malaysia. In seguito all’istituzione di contromisure all’elusione, le importazioni originarie della RPC e le importazioni originarie della RPC, ma spedite da altri paesi, sono calate durante il periodo in esame. Benché il volume delle importazioni provenienti dalla Cina sia tuttora ingente, questo calo ha dimostrato l’efficacia delle misure antielusione.
(42)
Come risulta dal considerando 38 il consumo apparente è diminuito nel periodo in esame. Le importazioni dalla Cina sono diminuite ulteriormente in rapporto al consumo, con la conseguente perdita di quota di mercato nella Comunità a vantaggio dell’industria comunitaria. Il volume delle importazioni provenienti dai paesi terzi verso la Comunità durante il periodo in esame è rimasto stabile.
Tabella 2
2003
2004
2005
2006
PIR
Volume delle importazioni oggetto di dumping
(indice 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
Volume delle importazioni provenienti da paesi terzi
100
78
74,7
65,5
66,6
Gamma della quota di mercato delle importazioni in dumping
30 %-40 %
40 %-50 %
20 %-30 %
10 %-20 %
20 %-30 %
b) Prezzi
(43)
Durante il periodo in esame, i prezzi cif medi della cumarina importata dalla Cina erano costantemente inferiori ai prezzi dell’industria comunitaria.
3. Situazione economica dell’industria comunitaria
a) Produzione
(44)
Tra il 2003 e il PIR l’industria comunitaria ha dovuto ridurre del 25 % il suo volume di produzione del prodotto in esame. Ciò è collegato al fatto che, dal 2003 in poi, l’industria comunitaria ha perso volume delle vendite a causa delle pratiche di elusione. Essa ha registrato inoltre una flessione nel volume delle vendite anche nelle esportazioni verso i paesi terzi a causa della pressione esercitata dalle esportazioni cinesi a basso prezzo anche nei mercati d’esportazione dei paesi terzi.
b) Capacità di produzione e utilizzazione degli impianti
(45)
Stando ai considerando 36-39, le vendite dell’industria comunitaria del prodotto in esame nella Comunità sono rimaste relativamente stabili durante il periodo in esame. Nello stesso periodo, tuttavia, l’industria comunitaria ha registrato un netto ribasso nel volume delle esportazioni verso i paesi terzi. In tale contesto, al fine di ottimizzare il livello di utilizzazione degli impianti, l’industria comunitaria ha dovuto ridurre la sua capacità. Ciononostante, l’utilizzazione degli impianti è rimasta relativamente bassa.
Tabella 3
2003
2004
2005
2006
PIR
Produzione
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Capacità di produzione
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Utilizzazione degli impianti
100
99,8
104,4
110,8
118,8
c) Vendite nella Comunità
(46)
Durante il periodo in esame il volume delle vendite dell’industria comunitaria nell’UE ha registrato un rialzo del 36 %. Tale sviluppo è stato reso possibile dalla proroga delle misure per altri 5 anni e dall’effettiva eliminazione delle pratiche di elusione. Di conseguenza, secondo quanto si evince dal considerando 41, nello stesso periodo sono diminuite le importazioni cinesi. Le importazioni provenienti dall’India, l’altro paese terzo che notoriamente produce cumarina, si sono limitate alle quantità oggetto d’impegno.
d) Scorte
(47)
Durante il periodo in esame il volume delle scorte dell’industria comunitaria è diminuito.
e) Quote di mercato
(48)
Durante il periodo in esame l’industria comunitaria ha aumentato la propria quota di mercato. Stando ai considerando 41 e 42 l’efficacia delle misure in vigore ha permesso all’industria comunitaria di recuperare quota di mercato. L’aumento della quota di mercato di 22 punti percentuali nel periodo in esame era chiaramente legato all’eliminazione delle pratiche di elusione.
f) Prezzi
(49)
Rispetto all’anno precedente, nel 2004 il prezzo netto medio di vendita della cumarina sul mercato comunitario è diminuito del 10 %. Successivamente i prezzi sono progressivamente risaliti, ma durante il PIR non hanno più raggiunto i livelli del 2003. Contrariamente alle previsioni, non vi è stata finora una piena ripresa a livello dei prezzi.
(50)
La situazione dei prezzi riflette la forte pressione esercitata dalle importazioni provenienti dalla Cina. Durante il periodo in esame, i prezzi cif medi della cumarina importata dalla Cina risultavano costantemente molto inferiori ai prezzi dell’industria comunitaria. Con l’entrata in vigore delle misure, durante il PIR, la cumarina originaria della Cina è stata venduta agli stessi prezzi praticati dall’industria comunitaria. A tal fine, i prezzi delle esportazioni cinesi hanno agito da massimale, costringendo l’industria comunitaria ad allineare i suoi prezzi di conseguenza. Pertanto, i prezzi dell’industria comunitaria sono stati notevolmente penalizzati e l’industria ha registrato una scarsa redditività.
(51)
Allo scopo di determinare il persistere della sottoquotazione della cumarina originaria della Cina, i prezzi franco fabbrica dell’industria comunitaria ai clienti indipendenti sono stati confrontati con i prezzi all’importazione cif alla frontiera comunitaria sulla base dei dati relativi al codice NC come risulta dal considerando 23. Dal raffronto è emerso che, mentre i prezzi equivalevano più o meno al prezzo non pregiudizievole stabilito per l’industria comunitaria, le importazioni non determinavano una sottoquotazione dei prezzi dell’industria comunitaria;
Tabella 4
2003
2004
2005
2006
PIR
Scorte
100
50,3
31
20,9
3,7
Quote di mercato dell’industria comunitaria
100
98
136,5
149,3
148
Prezzi
100
90,4
93,7
96,6
97,3
g) Redditività
(52)
La redditività delle vendite del prodotto in esame a clienti indipendenti nella Comunità sembra aver dato risultati leggermente positivi durante il PIR. Dal 2004 in poi vi è stato un peggioramento, ma dal 2006 si è ripresa leggermente. La causa della scarsa redditività è riconducibile alla netta flessione dei prezzi di vendita, come risulta dai considerando 49 e 50, nonché all’aumento dei costi, in particolare delle materie prime. Il miglioramento della produttività ha potuto compensare soltanto in parte l’impatto negativo di questi fattori sulla redditività. In generale, il profitto per l’intero periodo in esame è risultato molto inferiore al margine di profitto normale.
h) Flusso di cassa e capacità di ottenere capitale
(53)
L’andamento del flusso di cassa generato dall’industria comunitaria in relazione alle vendite del prodotto in esame sul mercato dell’UE rispecchia quello della redditività. Va segnalato a questo proposito che, durante il periodo in esame, benché basso, il flusso di cassa è stato comunque positivo.
(54)
L’inchiesta ha stabilito che l’industria comunitaria non ha incontrato alcuna difficoltà ad ottenere capitale e che nel periodo in esame la spesa per gli investimenti è stata oltremodo contenuta. La capacità di ottenere capitale non può, tuttavia, valere da indicatore significativo per questa inchiesta, visto che l’industria comunitaria costituisce un vasto gruppo all’interno del quale la produzione di cumarina rappresenta una percentuale relativamente modesta dell’intera produzione. La capacità di ottenere capitale è strettamente collegata alle prestazioni dell’intero gruppo piuttosto che alla singola prestazione relativa al prodotto in esame.
i) Occupazione, produttività e salari
(55)
Durante il periodo in esame, in particolare dal 2004, l’occupazione nell’industria comunitaria è andata decrescendo. Questo calo è legato al ridimensionamento del processo di produzione della cumarina intrapreso dall’industria comunitaria. La produttività dell’industria comunitaria misurata in termini di volume di produzione per lavoratore subordinato ha registrato un netto rialzo durante il periodo in esame.
(56)
I costi salariali nel loro insieme hanno subito un calo come conseguenza diretta del succitato ridimensionamento. Durante il periodo in esame il livello salariale medio per dipendente è rimasto stabile.
Tabella 5
2003
2004
2005
2006
PIR
Addetti
100
86
61
57
57
Salari
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Produttività
100
76,4
111,8
129,4
135,3
j) Investimenti e utile sul capitale investito
(57)
Durante il periodo in esame, gli investimenti hanno raggiunto il massimo livello nel 2004, dopodiché hanno iniziato a decrescere. Nelle attuali condizioni di mercato, l’industria comunitaria è più interessata al mantenere gli impianti di produzione esistenti che a espandere la capacità di produzione.
(58)
Considerato in questa prospettiva, l’utile sul capitale investito, espresso come rapporto tra gli utili netti dell’industria comunitaria e il valore contabile del suo capitale fisso rispecchia l’andamento della redditività (cfr. considerando 52).
k) Crescita
(59)
Come risulta dal considerando 36 e successivi, il volume delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato dell’UE è aumentato notevolmente consentendo all’industria comunitaria di recuperare una significativa quota di mercato.
l) Entità del margine di dumping
(60)
Nell’analisi dell’entità del margine di dumping si tiene conto del fatto che sono già in vigore misure volte ad eliminare il dumping pregiudizievole. Tuttavia, dati il volume delle importazioni durante il PIR e l’elevato margine di dumping riscontrato (cfr. considerando 28), l’incidenza del dumping sulla situazione dell’industria comunitaria è tutt’altro che trascurabile.
m) Ripresa dagli effetti negativi di precedenti pratiche di dumping
(61)
Va inoltre considerato che l’industria comunitaria non sarebbe stata in grado di riprendersi dal precedente dumping dopo l’istituzione delle misure antidumping nel 2002 a causa delle pratiche di elusione contro le quali sono stati adottati provvedimenti soltanto nel 2004 e nel 2006. Prima dell’introduzione ad opera del Consiglio di provvedimenti antielusione nei confronti di India, Tailandia, Indonesia e Malaysia e l’accettazione dell’impegno da parte della Commissione nel 2005, il livello delle importazioni in provenienza dai suddetti paesi era considerevole ed impediva all’industria comunitaria di riprendersi dagli effetti del dumping precedente.
4. Conclusione sulla situazione del mercato comunitario
(62)
L’imposizione delle misure antidumping sulle importazioni di cumarina provenienti dalla RPC e l’estensione delle misure ai paesi in cui sono state riscontrate pratiche di elusione, ha avuto un effetto positivo sull’industria comunitaria in quanto le ha permesso di riprendersi in parte da una difficile situazione economica. Gli sforzi costanti compiuti dall’industria comunitaria in termini di taglio dei costi e aumento della produttività pro capite sono serviti a mala pena a controbilanciare gli effetti dell’aumento dei prezzi delle materie prime e della flessione dei prezzi di vendita sul mercato della Comunità.
(63)
L’elusione praticata dai produttori cinesi, come risulta dal considerando 33, avvalora la conclusione secondo la quale i produttori esportatori cinesi guardano con grande interesse all’ingresso nel mercato comunitario.
(64)
Alla luce di quanto precede, benché le misure adottate siano servite a limitare gli effetti pregiudizievoli del dumping la situazione dell’industria comunitaria è tuttora precaria. Tuttavia, un eventuale aumento delle importazioni a prezzi di dumping molto probabilmente aggraverebbe la situazione e renderebbe vani tutti gli sforzi compiuti dall’industria comunitaria che, con ogni probabilità, dovrebbe cessare la produzione di cumarina.
F. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Rischio di reiterazione del pregiudizio
(65)
A proposito del probabile effetto sull’industria comunitaria della scadenza delle misure in vigore, secondo quanto constatato nei considerando 28-34, sono stati considerati i fattori indicati di seguito.
(66)
L’industria comunitaria ha aumentato il volume delle sue vendite sul mercato interno in conseguenza delle misure in vigore. Dai dati disponibili risulta chiaramente che la quota di mercato dell’industria comunitaria è aumentata in maniera significativa laddove il consumo è calato dell’8 % nel periodo in esame. Tuttavia, l’industria comunitaria ha continuato ad essere penalizzata dai prezzi eccessivamente bassi.
(67)
Stando al considerando 38, mentre il consumo è diminuito dell’8 %, il consumo mondiale di cumarina, seppur condizionato in parte dalle tendenze della moda, non dovrebbe, secondo le previsioni, subire cambiamenti di rilievo. È evidente che, senza misure antidumping, continueranno ad essere importati a prezzi di dumping volumi considerevoli di prodotto originario della Cina. Inoltre, la grande capacità di produzione inutilizzata della Cina lascia supporre che, con molta probabilità, in caso di abrogazione delle misure, il volume delle importazioni nella Comunità crescerebbe.
(68)
La proroga delle misure in seguito ai procedimenti antielusione è riuscita ad arrestare le pratiche di elusione delle misure riguardanti il prodotto in esame, originario della RPC, ma spedito dall’India, dalla Tailandia, dall’Indonesia e dalla Malaysia. È probabile che i produttori esportatori cinesi debbano adottare una politica dei prezzi aggressiva nella Comunità per riguadagnare le quote di mercato perdute con l’arresto delle pratiche di elusione.
(69)
Secondo le conclusioni di cui al considerando 29, l’inchiesta ha stabilito che l’eventuale abolizione delle misure costituirebbe un palese incentivo per gli esportatori cinesi a smerciare ingenti volumi sul mercato dell’UE. Ciò consentirebbe agli esportatori cinesi di utilizzare parte della loro sovraccapacità.
(70)
La probabilità che ciò avvenga è confermata anche dal fatto che i prezzi nella Comunità sono più elevati dei prezzi delle esportazioni cinesi verso altri paesi terzi. I produttori cinesi sarebbero così sicuramente incentivati ad intensificare le loro attività sul mercato comunitario.
(71)
Inoltre, l’incremento delle importazioni a prezzi più bassi, probabile conseguenza della sospensione delle misure, avrebbe molto probabilmente effetti fortemente pregiudizievoli sull’industria comunitaria. In tali circostanze, l’industria comunitaria dovrebbe attuare una politica di riduzione dei prezzi per poter mantenere la sua quota di mercato oppure mantenere gli attuali prezzi di vendita, sacrificando invece clienti e, eventualmente, volumi di vendita. Nel primo caso, l’industria comunitaria dovrebbe operare in perdita, mentre, nel secondo, la perdita di volumi di vendita causerebbe già di per sé un aumento dei costi con conseguenti perdite.
(72)
Pertanto, se le importazioni dovessero aumentare, come previsto in caso di abolizione delle misure, l’inchiesta ha rivelato che la reiterazione del pregiudizio è altamente probabile nei confronti di un’industria comunitaria che già versa in condizioni precarie. In pratica, non costituirebbe più una priorità per l’industria comunitaria continuare la produzione di cumarina.
G. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Introduzione
(73)
Ai sensi dell’articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se una proroga delle misure antidumping in vigore possa essere contraria all’interesse generale della Comunità. La determinazione dell’interesse della Comunità si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte, ovvero dell’industria comunitaria, degli importatori/operatori commerciali e degli utilizzatori di cumarina. Per valutare la probabile incidenza del mantenimento o dell’abrogazione delle misure, la Commissione ha chiesto informazioni a tutte le parti interessate sopra elencate.
(74)
La Commissione ha pertanto esaminato se, nonostante le conclusioni sul rischio di persistenza del dumping o di reiterazione del pregiudizio, non esistano ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non sia nell’interesse della Comunità.
2. Interesse dell’industria comunitaria
(75)
Sarebbe chiaramente nell’interesse dell’unico produttore comunitario poter continuare a produrre cumarina.
(76)
Inoltre si ritiene che, qualora fossero abrogate le misure antidumping, è probabile che il dumping perduri, anzi aumenti, con conseguente progressivo deterioramento della situazione dell’industria comunitaria, al punto che quest’ultima potrebbe scomparire.
(77)
Si può dunque concludere, in termini generali, che il mantenimento delle misure sarebbe chiaramente nell’interesse dell’industria comunitaria.
3. Interesse degli importatori e degli utilizzatori
(78)
Sono stati contattati 13 importatori e 10 utilizzatori industriali ai quali sono stati inviati questionari. I servizi della Commissione hanno ricevuto quattro risposte da società che hanno accettato di collaborare.
(79)
Inoltre, un importatore si è dichiarato contrario alle misure in quanto preoccupato principalmente per il prezzo di acquisto del prodotto in esame. Egli ha ammesso, tuttavia, che l’incidenza del costo della cumarina sul suo costo totale di produzione è minima.
(80)
Benché il prodotto in esame sia utilizzato anche in altri settori industriali e spesso non sia sostituibile, la sua importanza nella composizione del prodotto finito è molto contenuta in termini sia di quantitativi che di prezzi; infatti non supera per lo più l’1 %. Pertanto, il dazio incide in misura molto limitata sul prezzo pagato dall’utilizzatore e dal consumatore finale.
(81)
Alcuni utilizzatori hanno dichiarato la loro decisa preferenza per la cumarina di origine comunitaria dati i vantaggi che questa presenta in ordine alla sua qualità. Un eventuale arresto della produzione da parte dell’industria comunitaria in conseguenza dell’abrogazione delle misure li penalizzerebbe gravemente.
(82)
Nell’analizzare l’interesse della Comunità, occorre tener conto, in particolare, della necessità di eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole in termini di distorsioni degli scambi e ripristinare un’effettiva concorrenza. A tale proposito va rammentato che il mercato mondiale della cumarina è estremamente concentrato; esistono soltanto pochi produttori, i più importanti dei quali, in termini di capacità, si trovano in Cina e nella Comunità. In tale prospettiva, occorre considerare importante la salvaguardia delle diverse fonti di approvvigionamento, industria comunitaria compresa. Inoltre, si rammenta che le misure antidumping non hanno lo scopo di limitare l’approvvigionamento da fonti esterne alla Comunità, bensì di garantire che la cumarina originaria della Cina possa continuare ad essere importata nella Comunità in quantità sufficiente.
(83)
Le considerazioni di cui sopra, alla luce, tra l’altro, della scarsa cooperazione, avvallano la tesi che la situazione economica degli importatori e degli utilizzatori non avrebbe subito sostanziali ripercussioni negative dall’attuazione delle misure in vigore. Inoltre, l’inchiesta non ha confermato la possibilità di un aggravamento di tali effetti negativi in caso di proroga delle misure.
4. Conclusioni in merito all’interesse della Comunità
(84)
Sulla scorta di quanto precede, si è concluso che non vi sono validi e fondati motivi per ritenere che il mantenimento delle misure osti all’interesse della Comunità.
H. MISURE ANTIDUMPING
(85)
Le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intende raccomandare la proroga delle misure attualmente in vigore. Esse hanno inoltre usufruito di un termine per presentare le loro osservazioni in risposta a tale informazione.
(86)
Ne consegue che è opportuno mantenere le misure antidumping attualmente in vigore nei confronti delle importazioni di cumarina originaria della Repubblica popolare cinese.
(87)
Conformemente al considerando 1, l’ambito di applicazione dei dazi antidumping in vigore sulle importazioni del prodotto in esame provenienti dalla RPC è stato esteso anche alle importazioni di cumarina spedita da India, Tailandia, Indonesia e Malaysia, indipendentemente dal fatto che sia dichiarata o meno originaria di India, Tailandia, Indonesia o Malaysia. La proroga delle misure antidumping relative al prodotto in esame, deve riguardare anche le importazioni di cumarina spedita da India, Tailandia, Indonesia e Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano state dichiarate originarie di uno di questi paesi. Il produttore esportatore indiano citato nel considerando 2 non soggetto alle misure sulla base di un impegno accettato dalla Commissione, alle medesime condizioni va esentato dalle misure istituite dal presente regolamento,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di cumarina di cui al codice NC ex 2932 21 00 (codice TARIC 2932210019) originaria della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio è pari a 3 479 EUR per tonnellata.
3. Il dazio antidumping definitivo di 3 479 EUR per tonnellata applicabile alle importazioni originarie della Cina è esteso alle importazioni dello stesso prodotto citato nel paragrafo 1 spedito da India, Tailandia, Indonesia e Malaysia indipendentemente dal fatto che siano state dichiarate originarie o meno di uno di questi paesi (codici TARIC 2932210011, 2932210015 e 2932210016).
Articolo 2
1. Le importazioni dichiarate per l’immissione in libera pratica sono esenti dai dazi antidumping imposti dall’articolo 1, purché le merci siano prodotte da società di cui la Commissione abbia accettato gli impegni e i cui nomi siano elencati nella pertinente decisione della Commissione, periodicamente modificata, e siano state importate conformemente a tale decisione.
2. Le importazioni di cui al paragrafo 1 sono esenti dal dazio antidumping a condizione che:
a)
al momento della presentazione della dichiarazione di immissione in libera pratica sia presentata alle autorità doganali degli Stati membri una fattura commerciale contenente almeno gli elementi elencati in allegato; e
b)
le merci dichiarate e presentate in dogana corrispondano esattamente alla descrizione riportata sulla fattura commerciale.
Articolo 3
Salvo diversa disposizione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 4
In caso di deterioramento delle merci prima della loro immissione in libera pratica e qualora, per questa ragione, il prezzo effettivamente pagato o pagabile subisca una riduzione proporzionale ai fini della determinazione del valore in dogana, conformemente all’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione (8), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base dell’importo summenzionato, è ridotto di una percentuale corrispondente alla riduzione del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
Articolo 5
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 29 aprile 2008.