ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. listopadu 2006,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska
(2006/781/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 tohoto nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 11. ledna 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“), Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 29. listopadu 2005 podala Pracovní skupina proti nekalým obchodním praktikám v Evropě (dále jen „TUBE“ nebo „žadatel“) jménem dvou výrobců (dále jen „žádající výrobci“), a to AB Ekranas (dále jen „Ekranas“) a Ecimex Group A.S. (dále jen „Ecimex“), kteří představují významný podíl celkové výroby barevných televizních obrazovek ve Společenství. Podnět obsahoval evidentní důkazy o dumpingu barevných televizních obrazovek pocházejících z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně oznámila žadateli, výrobcům ve Společenství uvedeným v podnětu, ostatním známým výrobcům ve Společenství, orgánům dotčených vyvážejících zemí, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, jakož i sdružením, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žádající výrobci, ostatní výrobci ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci a uživatelé vyjádřili své stanovisko. Všechny zúčastněné strany, které o to ve stanovené lhůtě požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k předpokládanému vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nezbytný, a pokud ano, aby mohla vybrat vzorek, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se sami přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti související z dotčeným výrobkem v období od 1. ledna do 31. prosince 2005 tak, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Ve lhůtě stanovené k tomuto účelu se přihlásili a požadované informace poskytli pouze dva vyvážející výrobci v ČLR. Komise rozhodla, že v daném případě není výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR.
(9)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník obdržela od dvou vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce v Koreji, v Malajsii a v Thajsku, od jednoho dovozce do Společenství, který je ve spojení s jedním z čínských vývozců a s korejským vývozcem, od jednoho obchodníka se sídlem v jiné zemi, než jsou dotčené země nebo Společenství, který je ve spojení s jedním čínským vývozcem, od tří výrobců ve Společenství a od jednoho uživatele ve Společenství, který není ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství
-
AB Ekranas, Panevezys, Litva a společnost, která je s touto společností ve spojení, Farimex S.A., Ženeva, Švýcarsko,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polsko, (dále jen „Thomson“);
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;
c)
vyvážející výrobce v Koreji
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Soul;
d)
vyvážející výrobce v Malajsii
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;
f)
dovozce ve Společenství, který je ve spojení
-
LG Philips Displays Netherlands B.V. (Nizozemsko).
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů souvisejících s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou barevné televizní obrazovky, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, pocházející z ČLR, Koreje, Malajsie a Thajska (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99.
(13)
Dotčený výrobek může mít úhlopříčku obrazovky (tj. aktivní části obrazovky měřenou v přímé linii) jakékoli velikosti, poměr šířka/výška jakékoli hodnoty a rozteč (tj. rozestup mezi dvěma čarami stejné barvy ve středu obrazovky) nejméně 0,4 mm. Výrobky mohou být dále specifikovány plochostí obrazovky: vypouklé obrazovky (včetně poloplochých/pravoúhlých), ploché obrazovky a úplně ploché („real flat“) nebo ploché tenké („flat-slim“) obrazovky. Mohou fungovat na frekvenci 50, 60 nebo 100 Hz. Tyto výrobky se používají hlavně (ne však výhradně) v barevných televizorech.
(14)
Dotčený výrobek se obvykle označuje jako 14palcové, 15palcové, 20palcové atd. obrazovky podle úhlopříčky obrazovky a při uvádění na trh se rozměry udávají v palcích. Na trhu se obvykle prodává jako hotová obrazovka, což je případ žádajících výrobců ve Společenství. Někteří vyvážející výrobci však prodávají barevné televizní obrazovky před dokončením, tj. bez jednoho či několika dílů, zejména vychylovací cívky. V těchto případech se barevné televizní obrazovky označují jako „holé“ obrazovky. Šetření prokázalo, že tyto obrazovky již mají základní fyzikální a technické vlastnosti jako hotové barevné televizní obrazovky. S hotovými barevnými televizními obrazovkami proto představují jeden výrobek.
2. Obdobný výrobek
(15)
Mezi základními fyzikálními a technickými vlastnostmi a užitím dotčeného výrobku a barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných na příslušných domácích trzích v ČLR, Koreji, Thajsku a Malajsii, která rovněž sloužila jako analogická země, jakož i barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, neexistují žádné rozdíly.
(16)
Tyto výrobky se proto považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Status tržního hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů, a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
firmy mají jeden soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které se používají pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
převody směnného kurzu jsou prováděny podle tržních kurzů.
(18)
O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Žádost o statut tržního hospodářství podala rovněž společnost se sídlem v ČLR, která je ve spojení s jedním z vyvážejících výrobců a která se podílí na výrobě dotčeného výrobku. Je obvyklou praxí Komise zjišťovat, zda podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství splňuje celá skupina společností ve spojení. U těchto tří společností si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
(19)
Šetření odhalilo, že obě společnosti, které požádaly o status tržního hospodářství, splnily všechny podmínky pro přiznání tohoto statusu.
(20)
Status tržního hospodářství byl přiznán těmto dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha.
2. Běžná hodnota
2.1. Obecná metodika
(21)
Níže popsaná obecná metodika se použila pro všechny vyvážející výrobce v Koreji, Thajsku a Malajsii a pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž byl přiznán status tržního hospodářství. Následná zjištění o dumpingu pro dotčené země proto pouze popisují témata, jež jsou pro každou vyvážející zemi specifická.
2.1.1. Celková reprezentativnost
(22)
V souladu čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u každého dotčeného vyvážejícího výrobce přezkoumala, zda jeho prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byly reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
2.1.2. Srovnání typů výrobku
(23)
Komise následně určila typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Použila přitom tato kritéria: úhlopříčka viditelné obrazovky v palcích, poměr šířka/výška, typ obrazovky (vypouklá, plochá nebo tenká plochá), rozteč v milimetrech a frekvence.
2.1.3. Specifická reprezentativnost typu výrobku
(24)
Pro každý typ výrobku prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
2.1.4. Posouzení běžného obchodního styku
(25)
Komise u každého vyvážejícího výrobce v každé vyvážející zemi následně zjišťovala, zda lze prodej jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(26)
To bylo provedeno stanovením podílu ziskových domácích prodejů jednotlivých vyvážených typů výrobku nezávislým odběratelům během období šetření.
(27)
Pokud objem ziskových prodejů daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku.
(28)
Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.
(29)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu.
(30)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný každým z dotčených spolupracujících vyvážejících výrobců z domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a oznámené prodejní, správní a režijní náklady před tím, než byly použity k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a pro výpočet běžných hodnot, upraveny.
2.2. ČLR
2.2.1. Společnosti, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(31)
Jelikož oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR byl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota se stanovila v souladu s metodikou uvedenou ve 21. až 30. bodu odůvodnění na základě údajů, které tito výrobci poskytli o svých cenách na domácím trhu a o svých výrobních nákladech na dotčený výrobek. Běžná hodnota mohla být založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnosti měly u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. U jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
2.2.2. Analogická země
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení musí být v případě hospodářství v procesu transformace běžná hodnota pro společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi.
(33)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR zamýšlí použít jako příslušnou analogickou zemi Malajsii, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky.
(34)
Proti výběru Malajsie jako analogické země nevznesla žádná zúčastněná strana výhrady.
(35)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a s přihlédnutím k tomu, že Malajsie je konkurenčním trhem, jehož velikost je reprezentativní, byl vyvozen závěr, že Malajsie představuje vhodnou analogickou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3. Korea, Malajsie, Thajsko
(36)
Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v každé z výše uvedených zemí byla běžná hodnota stanovena v souladu s metodikou uvedenou v 21. až 30. bodu odůvodnění. Pro malajského výrobce mohla být běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnost měla u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. Pro korejského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jeden z celkem dvou typů výrobku vyvážených do Společenství a pro thajského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jediný typ výrobku. Pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku, ke stanovení běžné hodnoty byly použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech této společnosti a výrobních nákladech výrobce, který je s ní ve spojení, jelikož obě tyto společnosti působily jako jeden plně integrovaný podnik, pokud jde o dotčený výrobek. Pro jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
3. Vývozní cena
(37)
V případě vývozu pro konečné uživatele ve spojení (výrobce barevných televizorů) ve Společenství nebyly tyto prodeje při výpočtu dumpingového rozpětí brány v úvahu, jelikož na výrobek vyráběný konečnými uživateli se šetření nevztahovalo. Objem těchto prodejů byl poměrně nízký (mírně nad 10 % celkového vývozu dotčených společností do EU) a mělo se za to, že reprezentativní obrázek poskytuje prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(38)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
(39)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím dovozce ve spojení, vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za kterou byly dovážené výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu. V tomto případě byly všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a zisk upraveny.
(40)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, vývozní cena byla stanovena na základě cen při prvním dalším prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství.
3.1. ČLR
(41)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uskutečňoval vývoz do Společenství buď přímo pro nezávislé odběratele, nebo prostřednictvím dvou společností ve spojení se sídlem ve Společenství. Druhý vyvážející výrobce uskutečňoval veškerý vývoz pro nezávislé odběratele ve Společenství prostřednictvím společnosti, která je s ním ve spojení a která má sídlo mimo Společenství.
(42)
Jedna ze společností, které jsou ve spojení s prvním vyvážejícím výrobcem, při šetření nespolupracovala, jelikož neposkytla odpověď na dotazník určený pro společnosti ve spojení, jež se podílejí na prodeji nebo uvádění dotčeného výrobku určeného pro Evropské společenství na trh. Vyvážející výrobce uvedl, že prodej uskutečněný prostřednictvím této společnosti by se neměl považovat za související prodej, jelikož mezi dotčenými společnostmi již údajně neexistuje faktické sdružení. Přinejmenším v období šetření však mezi nimi existoval právní vztah, jak je definován v článku 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3), a to z důvodu společné hlavní mateřské společnosti. Proto vzhledem k této zjevné částečné spolupráci Komise poté, co dotčeného vyvážejícího výrobce informovala o důsledcích nedostatečné spolupráce, použila dostupné skutečnosti ke stanovení vývozní ceny za prodeje uskutečněné prostřednictvím této nespolupracující společnosti ve spojení podle článku 18 základního nařízení.
(43)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že v případě, že by se dotčené společnosti považovaly za společnosti ve spojení, prodeje uskutečněné prostřednictvím nespolupracující společnosti ve spojení pro konečného odběratele by se měly rovněž považovat za související prodeje, a to vzhledem k výhradním smluvním ujednáním mezi konečným odběratelem a hlavní mateřskou společností vyvážejícího výrobce, a neměly by se proto brát v úvahu při výpočtu dumpingového rozpětí. Jelikož však podmínky stanovené v čl. 143 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2454/93 nebyly splněny, považovaly se prodeje dotčenému konečnému odběrateli za nesouvisející prodeje. V tomto ohledu byly ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli stanoveny tak, že se k vnitropodnikové ceně přičetla marže zjištěná v případě spolupracujícího dovozce ve spojení. Ke stanovení vývozní ceny na hranice Společenství byly v případě spolupracujícího dovozce provedeny úpravy (náklady mezi dovozem a prodejem, prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí) ceny při dalším prodeji podle výše uvedeného výpočtu.
(44)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců a s ohledem na skutečnost, že barevné televizní obrazovky náleží do stejné kategorie zboží dlouhodobé spotřeby jako barevné televizory (dále jen „BTV“), považovalo se za přiměřené použít za tímto účelem ziskové rozpětí ve výši 5 % jako v antidumpingovém řízení týkajícím se BTV (4).
3.2. Korea
(45)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz dotčeného výrobku do Společenství prostřednictvím dovozce, který je s ním ve spojení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen při dalším prodeji nezávislým odběratelům.
(46)
K úpravě se použilo ziskové rozpětí uvedené v 44. bodu odůvodnění.
3.3. Malajsie, Thajsko
(47)
Oba spolupracující vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek pro nezávislé odběratele ve Společenství. Vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
4. Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu a na téže obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami, byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(49)
Na tomto základě byly u všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládce a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize a na služby zákazníkům (záruka), pokud byly použitelné a odůvodněné.
(50)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Koreji požádali o úpravu kvůli měnovým přepočtům v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tvrdili, že jelikož místní měny (CNY resp. KRW) zaznamenaly v průběhu období šetření vůči euru pokles, měla by být provedena odpovídající úprava fakturované částky v eurech za vývoz do Společenství. V této souvislosti bylo v rozporu s těmito tvrzeními zjištěno, že obě měny v období šetření zaznamenaly vůči euru růst. Proto se tato tvrzení považovala za neopodstatněná a byla zamítnuta.
(51)
Titíž vyvážející výrobci žádali úpravu obchodní úrovně v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) bodem ii) základního nařízení a uvedli, že se jejich vývoz do Společenství uskutečňoval pro distributory, kdežto jejich domácí prodej pro konečné uživatele. V této souvislosti bylo zjištěno, že prvními nezávislými odběrateli na obou trzích byli koneční uživatelé. Žádost se proto považovala za neopodstatněnou a byla zamítnuta.
(52)
Titíž spolupracující vyvážející výrobci žádali úpravu ostatních činitelů v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Společnosti tvrdily, že prudký pokles cen barevných televizních obrazovek v průběhu období šetření kvůli konkurenci ze strany plochých zobrazovacích jednotek postihl jejich ceny na domácím trhu a vývozní ceny odlišným způsobem. Tvrdili, že příčinou byla skutečnost, že objem prodejů na domácím trhu byl v průběhu období šetření rozložen rovnoměrně, kdežto jejich vývoz se soustředil pouze do části období šetření. Toto tvrzení však nebylo uznáno, jelikož nebylo prokázáno, že mělo vliv na srovnatelnost cen, ani nebylo prokázáno, že odběratelé kvůli tomuto činiteli platili na domácím trhu rozdílné ceny.
(53)
Úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení byly též provedeny ohledně rozdílů ve výši vrácení čínské DPH, protože bylo zjištěno, že v případě vývozu byly vráceny nižší částky DPH, než tomu bylo v případě domácího prodeje.
(54)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který uskutečňoval vývoz prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, byla provedena rovněž úprava vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jelikož tento obchodník vykonával obdobné funkce jako zástupce pracující za provizi. Byla provedena úprava podle tohoto článku ve výši 2 %, poněvadž tato výše se považovala za přiměřenou při zohlednění provizí zaplacených nezávislým obchodním zástupcům podílejícím se na obchodu s dotčeným výrobkem.
5. Dumpingové rozpětí
5.1. Jednotlivá dumpingová rozpětí
(55)
Pro všechny vyvážející výrobce, jichž se šetření týkalo, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny jednotlivých typů výrobku, jak byly zjištěny výše, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Je zavedenou praxí Komise, že pro vyvážející výrobce ve spojení nebo výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, stanoví pouze jeden vážený průměr dumpingového rozpětí na základě jednotlivých dumpingových rozpětí. Je tomu tak zvláště proto, že v případě stanovení individuálních dumpingových rozpětí by mohlo docházet k obcházení antidumpingových opatření, která by se tak stala neúčinnými, protože by vyvážející výrobci ve spojení mohli směrovat své vývozy do Společenství prostřednictvím společnosti, která má nejnižší individuální dumpingové rozpětí.
(57)
V souladu s touto praxí bylo pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a výrobce ve spojení LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Rovněž bylo stanoveno jedno dumpingové rozpětí pro thajské spolupracující vyvážející výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. CRT Display Technology Co., Ltd. a výrobce ve spojení Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Celostátní dumpingová rozpětí
(58)
V případě vyvážejících výrobců, kteří neodpověděli na dotazník Komise ani se jinak nepřihlásili, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(59)
Aby bylo možno stanovit celostátní dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozů do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(60)
V případě Malajsie a Thajska, kde byla úroveň spolupráce nízká, tj. méně než 80 %, se považovalo za správné, aby bylo pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno vyšší dumpingové rozpětí, než kolik činí nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Je důvod domnívat se, že nízká úroveň spolupráce vyplývá z toho, že u nespolupracujících vyvážejících výrobců v zemi, které se šetření týká, je dumping obecně vyšší než u spolupracujících vyvážejících výrobců. Mimoto neexistovaly žádné informace o tom, že by byl u některé nespolupracující společnosti dumping na nižší úrovni, a nedostatečná spolupráce by neměla být odměňována. Dumpingová rozpětí proto byla stanovena na základě nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typy výrobku jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích nebo nejvyšších rozpětí zjištěných pro reprezentativní operace jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích.
(61)
V případě Korejské republiky ukazuje mimořádně nízká úroveň spolupráce, tj. pouze 2 % celkového objemu vývozu podle statistických údajů Eurostatu, jednoznačně úmyslnou nedostatečnou spolupráci ze strany hlavních vyvážejících výrobců. S ohledem na tuto zvláštní situaci a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici vhodnější údaje, se považovalo za správné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující společnosti ve výši dumpingového rozpětí pro reprezentativní typ výrobku uvedeného v podnětu, konkrétně 15,0 %. Výše dumpingového rozpětí uvedená v podnětu byla ověřena odkazem na zveřejněné ceníky a statistické údaje Eurostatu.
(62)
V případě ČLR byla úroveň spolupráce velmi vysoká, jelikož objem vývozu do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci během období šetření, překročil objem dovozu podle statistických údajů Eurostatu, a nebyl důvod domnívat se, že se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. K odlišení spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, jimž všem byl přiznán status tržního hospodářství, a možných jiných čínských vyvážejících výrobců, kteří při šetření nespolupracovali, se považovalo za správné stanovit pro ČLR celostátní dumpingové rozpětí na základě srovnání vývozních cen nejprodávanějších reprezentativních typů výrobku podle údajů Eurostatu a běžné hodnoty týchž typů výrobku v analogické zemi.
(63)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
a)
Čínská lidová republika
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd.
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.
25,5 %
-
všechny ostatní společnosti
28,3 %
b)
Korejská republika
-
LG Philips Display Korea Co., Ltd.
0 %
-
všechny ostatní společnosti
15,0 %
c)
Malajsie
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
všechny ostatní společnosti
14,5 %
d)
Thajsko
-
Thai CRT Co., Ltd a CRT Display Technology Co., Ltd.
41,4 %
-
všechny ostatní společnosti
47,2 %
D. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(64)
V průběhu období šetření obdobný výrobek vyrábělo ve Společenství sedm výrobců. Čtyři tito výrobci jsou však ve spojení s vývozci v dotčených zemích. Tyto čtyři společnosti mohly být proto vzhledem ke svému vztahu s vývozcem chráněny před nepříznivými důsledky dumpingu působícího újmu. To naznačuje rovněž skutečnost, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Považovalo se proto za správné vyloučit jejich výrobu z výroby ve Společenství a vyloučit je rovněž z definice výrobního odvětví Společenství. Po období šetření kromě toho dva z těchto čtyř výrobců výrobu definitivně ukončili.
(65)
Celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení proto představuje výroba tří výrobců, konkrétně společností Ekranas, Ecimex a Thomson.
(66)
Jak bylo uvedeno ve 2. bodu odůvodnění, podnět byl podán jménem dvou výrobců ve Společenství, a to společností Ekranas a Ecimex. Bylo zjištěno, že na tyto žadatele připadá hlavní podíl celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(67)
Je nutno poznamenat, že oba žadatelé, kteří v období šetření vyráběli obdobný výrobek, výrobu zastavili a v první polovině roku 2006 podali návrh na konkurz. Jelikož v současné době probíhá konkurzní řízení, není dosud jasné, zda bude výroba barevných televizních obrazovek společností Ekranas a Ecimex obnovena, nebo ne. Po zahájení řízení společnost Thomson Komisi informovala o své podpoře, pokud jde o podnět podaný skupinou TUBE, a při šetření náležitě spolupracovala. Proto se vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici informace, že by tito dva výrobci definitivně ukončili svou činnost, společnosti Ekranas a Ecimex považovaly za součást výrobního odvětví Společenství. Má se tudíž za to, že společnosti Ekranas, Ecimex a Thomson představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Společenství“.
2. Spotřeba Společenství
(68)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, údajů o objemu prodeje od ostatních výrobců a údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu.
(69)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se trh Společenství s dotčeným výrobkem zmenšil o přibližně 14 %. Spotřeba Společenství činila v roce 2002 přibližně 9,5 milionů kusů a v období šetření pak okolo 8,2 milionů kusů. Konkrétně se v roce 2003 spotřeba snížila o 2 %, v roce 2004 vzrostla o 7 procentních bodů a v období šetření pak náhle poklesla o téměř 20 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Index (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
Po oznámení prozatímních závěrů žadatel zpochybnil metodiku, kterou Komise použila pro stanovení spotřeby. Žadatel konkrétně tvrdil, že i) na základě informací uvedených v 64. bodě odůvodnění se zdá, že všechny prodeje učiněné výrobci ve Společenství, kteří jsou ve spojení s vývozci z dotčených zemí, byly vyloučeny z výpočtu spotřeby a analýzy újmy, a že ii) určitý objem vázaných prodejů dodaných jedním ze tří výrobců ve Společenství uvedených v 67. bodě odůvodnění byl nesprávně vyloučen z výpočtu spotřeby, do nějž měl být zahrnut.
(71)
Pokud jde o tvrzení i), je třeba poznamenat, že 64. bod odůvodnění se vztahuje pouze na definici výrobního odvětví Společenství a na stanovení celkové výroby Společenství v souladu s čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a nikoli na výpočet celkové spotřeby Společenství. Pro účely stanovení spotřeby ve Společenství byly zahrnuty prodeje výrobců, kteří byli vyloučeni z definice výrobního odvětví Společenství a z definice výroby ve Společenství. To je rovněž jasné z 68. bodu odůvodnění a z konkrétních informací sdělených žadateli, jež ukazují, že objem dotčených prodejů dosáhl během období šetření přibližně 3 milionů kusů. Prodeje všech výrobců ve Společenství, o nichž bylo žadateli a Komisi známo, že byli činní během období od roku 2002 do období šetření, byly proto zahrnuty do stanovení spotřeby. Nicméně výrobci vyloučení z definice výrobního odvětví Společenství museli být vyloučeni z analýzy situace výrobního odvětví Společenství právě proto, že nebyli považováni za součást tohoto odvětví podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Tvrzení i) se tudíž zamítá.
(72)
Pokud jde o tvrzení ii), je skutečně pravda, že Komise vyloučila některé objemy prodeje z výpočtu spotřeby a analýzy některých klíčových ukazatelů újmy, především objemu prodeje a ceny, tržního podílu a ziskovosti, neboť byly považovány za vázané. Je zavedenou praxí Komise rozlišovat mezi vázanými prodeji a prodeji na volném trhu, neboť pouze prodeje na volném trhu spolu soutěží (5). Vázané prodeje výrobkům prodávaným na volném trhu naopak nekonkurují, a nejsou tedy ovlivněny dumpingovými dovozy. V tomto konkrétním odvětví většina velkých výrobců obdobného výrobku (na rozdíl od dvou žadatelů) podniká rovněž v navazujícím odvětví, především v oblasti dalšího zpracování televizních obrazovek pro televizory. Komise např. vyloučila z analýzy vázané prodeje firmy Sony, přičemž žadatel tento postup podpořil. Stejná metodika byla konzistentně uplatněna na všechny výrobce ve Společenství, ať tito výrobci byli součástí výrobního odvětví Společenství, nebo byli považováni za „ostatní výrobce ve Společenství“ podle 64. bodu odůvodnění.
(73)
Pokud jde o konkrétní objemy vázaných prodejů zmíněné v tvrzení ii), Komise zjistila, že do července 2004 byla továrna na výrobu obrazovek, která je dnes zapsána jako Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Polsko, spolu s továrnou na výrobu televizorů v obci Zyrardow, Polsko, zapsána jako jedna právnická osoba, jmenovitě společnost TMM Polska, jejímž jediným vlastníkem byla mateřská společnost Thomson SA. V souladu s obvyklou praxí měla Komise za to, že jde o případ integrovaného výrobce a že dodávky obdobného výrobku z továrny na výrobu obrazovek v obci Piaseczno do továrny na výrobu televizorů v obci Zyrardow tvoří vnitropodnikový převod, a jsou tudíž vázaným prodejem za vnitropodnikové ceny. Žadatel de facto uznal existenci vnitropodnikových cen, neboť uvedl, že „vztah mezi Thomson Display a Thomson's CTV display mohl ovlivnit ceny, ale v žádném případě neovlivňuje množství“. Komise tedy potvrzuje, že tyto převody nelze považovat za stejné jako prodeje na volném trhu.
(74)
Konečně a pouze v zájmu jasnosti je nutno poznamenat, že i v případě, že by tyto vázané prodeje byly zahrnuty do spotřeby (viz následující tabulka), změnila by se pouze celková úroveň, nicméně trend - výrazné snížení poptávky během období šetření - by byl velmi podobný trendu popsanému v 69. bodě odůvodnění. Tvrzení ii) se tudíž zamítá.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy) založená na vázaných a volných prodejích
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Index (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Dovozy z dotčených zemí
a) Souhrnné hodnocení účinků dotčených dovozů
(75)
Komise zjišťovala, zda lze dovozy z dotčených zemí hodnotit souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Komise zjišťovala, zda i) dumpingové rozpětí stanovené pro každou dotčenou zemi není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a ii) podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství jsou obdobné.
(76)
Za prvé je nutno uvést, že údaje týkající se společností Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd. a LG Philips Display Korea Co., Ltd., tj. dvou vyvážejících výrobců v dotčených zemích, u nichž nebyl zjištěn dumping dotčeného výrobku, byly z níže uvedené analýzy náležitě vyloučeny, a tato analýza se týká výhradně dumpingových dovozů. Objem dovozu od dvou výše uvedených výrobců byl v období šetření minimální, jelikož byl podstatně nižší než 1 % spotřeby Společenství.
(77)
Na základě toho bylo dumpingové rozpětí zjištěné pro každou z dotčených zemí větší než nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení - jejich podíly na trhu dosáhly v období šetření rozmezí od 3,6 % do 6,5 % v závislosti na dotčené zemi. Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a obdobným výrobkem Společenství, bylo zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže jsou skutečně obdobné. To bylo prokázáno skutečností, že dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí a obdobný výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství byly obdobné, navzájem spolu soutěží a distribuují se prostřednictvím totožných obchodních kanálů. Navíc všechny objemy dovozů byly podstatné velikosti a představovaly významné podíly na trhu.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzovalo, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dumpingové dovozy ze čtyř dotčených zemí se proto posuzovaly souhrnně.
b) Objem
(79)
Objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí do Společenství v období šetření představoval téměř 1,6 milionu kusů, což je úroveň blížící se úrovni, která byla zaznamenána v roce 2002. Za touto zdánlivou stabilitou se skrývají prudké výkyvy, k nimž došlo v letech 2003 a 2004 a v období šetření. V roce 2003 dovozy vzrostly o 44 %, v roce 2004 poklesly o 3 procentní body a v období šetření poklesly dále o 44 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Objem dumpingových dovozů z dotčených zemí (kusy)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Index (2002 = 100)
100
144
141
97
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí (EUR/ks)
50
43
32
39
Index (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Podíl na trhu
(80)
Podíl vývozců z dotčených zemí na trhu se zvýšil ze 17 % v roce 2002 na 19,4 % v období šetření. Podíl na trhu zaznamenal v roce 2003 skok o téměř 8 procentních bodů, v roce 2004 poklesl o přibližně 2 procentní body a v období šetření se pak dále snížil o přibližně 3,5 procentních bodů. Skutečnost, že podíl dovozů z dotčených zemí na trhu byl v období šetření vyšší než v roce 2002, ačkoli objem dovozů byl v období šetření nižší než v roce 2002, lze vysvětlit náhlým poklesem spotřeby, jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění.
d) Ceny
i) Vývoj cen
(81)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížila o 24 %. Konkrétně v roce 2003 cena poklesla o 15 %, v roce 2004 o dalších 21 procentních bodů, poté v období šetření opět vzrostla o 12 procentních bodů.
ii) Cenové podbízení
(82)
Bylo provedeno srovnání cen jednotlivých modelů, a to mezi váženým průměrem prodejních cen ve Společenství u vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Společenství. Za tímto účelem byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, s dovozními cenami CIF na hranice Společenství spolupracujících vyvážejících výrobců z dotčených zemí, řádně upravenými tak, aby odrážely cenu franko přístav určení. Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí prodáván do Společenství za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v rozmezí od -37 % (tj. bez podbízení) do nejvýše 13 % podle dotčeného vývozce. Celkově bylo podbízení velmi omezené. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
4. Situace výrobního odvětví Společenství
(83)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství vyhodnocení všech příslušných ekonomických činitelů a indexů, které měly vliv na stav výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období.
a) Výroba
(84)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 5 %. Konkrétně se v roce 2003 zvýšila o 8 %, v roce 2004 o dalších 12 procentních bodů a v období šetření pak prudce poklesla o 25 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Výroba (kusy)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Index (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Kapacita a využití kapacity
(85)
V průběhu posuzovaného období se výrobní kapacita trvale zvyšovala. V roce 2003 vzrostla o 4 %, v roce 2004 o dalších 19 procentních bodů a v období šetření o 5 procentních bodů. To odpovídá rozšiřování strojního zařízení.
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita (kusy)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Index (2002 = 100)
100
104
123
128
Využití kapacity
82 %
85 %
80 %
61 %
Index (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
V letech 2002 až 2003 bylo využití kapacity v rozmezí 80 až 85 %, poté v období šetření došlo k prudkému poklesu na 61 %.
c) Zásoby
(87)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření docházelo k velkým výkyvům ve výši zásob hotových výrobků. V roce 2003 se nejprve výrazně snížily, což bylo odrazem hospodářské situace u tohoto konkrétního výrobku, která byla v roce 2002 a 2003 dosud dobrá, poté se však na konci roku 2004 prudce zvýšily, což bylo projevem náhlého poklesu poptávky. V průběhu období šetření byla skutečná výše produkce upravena směrem dolů, jak již bylo uvedeno, a výše konečných zásob se opět dostala na udržitelnější úroveň.
2002
2003
2004
OŠ
Konečné zásoby (kusy)
627 641
56 996
943 655
278 406
Index (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Objem prodeje
(88)
Prodej vlastní produkce výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství se zpočátku v roce 2003 zvýšil o 6 %, v roce 2004 dále vzrostl o 16 procentních bodů, poté však v období šetření poklesl o 6 procentních bodů. Celkově se v průběhu posuzovaného období objem prodejů zvýšil o 16 %. Značný rozdíl mezi objemem výroby a domácím prodejem vysvětluje skutečnost, že výrobní odvětví Společenství přibližně dvě třetiny své produkce vyváží mimo Společenství.
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (kusy)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Index (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Podíl na trhu
(89)
V období mezi rokem 2002 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu trvale zvětšoval, a to o 10 procentních bodů. Konkrétně se v roce 2002 blížil 28 %, v roce 2003 vzrostl na 30 % a v roce 2004 na přibližně 32 %, v období šetření se pak zvýšil na téměř 38 %. Tento nárůst podílu na trhu je nutno vidět na pozadí klesající spotřeby v ES, jak bylo zmíněno v 69. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Index (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Růst
(90)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství poklesla o 14 %, se objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zvýšil o 16 %. Výrobní odvětví Společenství získalo mezi rokem 2002 a obdobím šetření přibližně 10 procentních bodů podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy získaly přibližně 2,4 procentních bodů podílu na trhu.
g) Zaměstnanost
(91)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla o zhruba 10 %. Mezi rokem 2002 a 2003 se snížila o 4 %, v roce 2003 vzrostla o 6 procentních bodů, poté se však v období šetření snížila o 12 procentních bodů, což bylo částečně projevem poklesu výroby.
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost (osoby)
9 604
9 254
9 805
8 632
Index (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Produktivita
(92)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Společenství, měřená jako výstup (v kusech) na zaměstnanou osobu za rok, se v roce 2003 zvýšila o 12 %, v roce 2004 se dále zvýšila o 6 procentních bodů a v období šetření klesla o 12 procentních bodů. Po náhlém zmenšení trhu v období šetření došlo ihned k přizpůsobení objemu výroby, ale (jak je obecně pozorováno) přizpůsobování pracovních sil bylo méně rychlé, což zapříčinilo zaznamenaný pokles produktivity.
2002
2003
2004
OŠ
Produktivita (kusy na zaměstnance)
1 013
1 131
1 192
1 075
Index (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Mzdy
(93)
Průměrná mzda zaměstnance byla v období šetření přibližně ve stejné výši jako v roce 2002. Konkrétně se v roce 2003 snížila o 11 %, v roce 2004 o další 2 procentní body a v období šetření se pak zvýšila o 14 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
11
10
10
11
Index (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny Společenství
(94)
Jednotkové ceny prodejů vlastní výroby výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření klesající tendenci a celkově se snížily o 42 %. Konkrétně v roce 2003 ceny poklesly o 25 %, v roce 2004 o dalších 9 procentních bodů a v období šetření se pak dále snížily o 8 procentních bodů. Šetření u dumpingových dovozů prokázalo jen minimální podbízení se (pokud vůbec) prodejním cenám výrobního odvětví Společenství. U určitého počtu modelů bylo podbízení větší než průměrné rozpětí cenového podbízení uvedené v 82. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Jednotková cena na trhu ES (EUR/kus)
66
49
44
38
Index (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Ziskovost a návratnost investic
(95)
Během posuzovaného období se ziskovost prodejů vlastní produkce výrobního odvětví Společenství, vyjádřená jako procento čistých prodejů, trvale snižovala. Ziskovost poklesla z 24 % v roce 2002 na přibližně 18 % v roce 2003 a v roce 2004 na přibližně 10 %. V období šetření zaznamenalo výrobní odvětví Společenství ztráty ve výši -3,6 %.
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% čistých prodejů)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
ROI (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
Návratnost investic („ROI“) vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic se řídila ve velké míře výše uvedeným trendem ziskovosti. Zhoršila se z přibližně 17 % v roce 2002 na - 2,1 % v období šetření.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(97)
Čistý peněžní tok z provozních činností se během posuzovaného období rovněž zhoršil. Z přibližně 175 milionů EUR v roce 2002 se snížil na zhruba 125 milionů EUR v roce 2003, v roce 2004 se zvýšil na přibližně 141 milionů EUR a v období šetření se pak prudce zhoršil na -25 milionů EUR. Situace se zhoršila natolik, že na dvě společnosti představující výrobní odvětví Společenství byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz, jak bylo uvedeno v 67. bodu odůvodnění výše. Pouze společnosti Thomson se podařilo získat finanční prostředky od své mateřské společnosti a zabránit tak vážnější finanční situaci. Společnostem Ekranas a Ecimex se nepodařilo získat kapitál. Při pohledu do budoucna je schopnost výrobního odvětví Společenství získat další kapitál zjevně vážně omezena špatnými vyhlídkami poptávky.
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investice
(98)
Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby dotčeného výrobku se mezi rokem 2002 a obdobím šetření trvale snižovaly. V roce 2003 poklesly o 14 %, v roce 2004 o dalších 25 procentních bodů a v období šetření pak o 40 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
81 445
69 807
49 426
16 996
Index (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Rozsah dumpingového rozpětí
(99)
Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nelze s ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí tento dopad považovat za zanedbatelný.
o) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Nařízením Rady (ES) č. 2313/2000 (6) byla zavedena opatření proti dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Indie a Korejské republiky. Platnost těchto opatření skončila dne 21. října 2005. Tato opatření se však týkala pouze jedné ze čtyř zemí, na něž se vztahuje toto řízení, a pouze části kódu KN 8540 11 11 z pěti kódů KN uvedených ve 12. bodu odůvodnění. Kód KN 8540 11 11 zahrnuje přibližně 20 % definice výrobku, jehož se toto řízení týká. Vzhledem k odlišné situaci je proto obtížné vyvodit závěr o překonání účinků dřívějšího dumpingu.
5. Závěry o újmě
(101)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,4 procentních bodů. Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly v posuzovaném období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. V průběhu období šetření však ceny dovozů z dotčených zemí nebyly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Jak bylo zmíněno v 82. bodu odůvodnění, na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí - 37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a výrobci. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(102)
V posuzovaném období byla rovněž zjištěna jednoznačně se zhoršující situace výrobního odvětví Společenství. Za prvé, na dvě ze tří společností, jež představují výrobní odvětví Společenství, byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz. Za druhé, mezi rokem 2002 a obdobím šetření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně: objem výroby se snížil o 5 %, využití kapacity kleslo o 25 %, zaměstnanost se snížila o 10 %, jednotkové prodejní ceny poklesly o 42 %, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok se výrazně zhoršily a investice klesly o 79 %. Ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %.
(103)
Některé ukazatele zaznamenaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření jasný pozitivní vývoj. Výrobní kapacita se zvýšila o 28 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 16 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o 10 procentních bodů. Tento vývoj však nemohl zabránit prudkému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství, které vedlo k vyhlášení konkurzu na dva výrobce ve Společenství.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se proto vyvozuje závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(105)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise prošetřila, zda dumpingové dovozy způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Přezkoumány byly i jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly výrobní odvětví Společenství zároveň poškodit, aby případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebyla připisována dumpingovým dovozům.
2. Účinky dumpingových dovozů
(106)
V průběhu období šetření připadal na dumpingové dovozy z dotčených zemí značný podíl na trhu ve výši 19,4 %. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o přibližně 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,3 procentních bodů, jelikož spotřeba se snižovala rychleji než objem dovozu. Je však důležité poznamenat, že jak objem, tak i podíl dumpingových dovozů na trhu dosáhl vrcholu v roce 2003 a poté až do období šetření významně klesal. V průběhu období šetření byl podíl dumpingových dovozů na trhu o 5,5 procentních bodů nižší než v roce 2003.
(107)
Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly během posuzovaného období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně tlačily tyto ceny směrem dolů. Dovozní ceny se mezi rokem 2002 a 2004 rovněž značně snížily, v období šetření se však zvýšily o 12 procentních bodů, jak bylo zmíněno v 81. bodu odůvodnění. Jelikož výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období své prodejní ceny rovněž postupně snižovalo, ceny dovozů z dotčených zemí se v období šetření významně nepodbízely cenám výrobního odvětví Společenství na základě srovnání jednotlivých modelů. Na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí -37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a vývozci. Ačkoli se tedy cenové podbízení vyskytovalo stěží, docházelo u dumpingových dovozů v každém případě k prodeji pod cenou.
(108)
Jak bylo uvedeno v 102. bodu odůvodnění, v období mezi roky 2002/2003 a obdobím šetření lze pozorovat prudký zvrat v situaci výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství vyšší než 10 % a většina ukazatelů újmy vykazovala pozitivní vývoj. Konkrétně se mezi rokem 2002 a 2004 výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. V průběhu období šetření, kdy během jednoho roku náhle došlo ke zmenšení trhu o 20 %, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dokonce vzrostl na 38 %.
(109)
Dále je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v letech 2002 a 2003, kdy se jeho prodejní ceny již významně snížily, jeho podíl na trhu byl nejmenší a objem dumpingových dovozů dosáhl nejvyšší úrovně. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dosáhl svého vrcholu, objem dumpingových dovozů se snížil a jejich ceny vzrostly, se ziskovost zhoršila.
(110)
Závěrem lze konstatovat, že dumpingové dovozy mohly v období od roku 2002 do období šetření tlačit prodejní ceny výrobního odvětví Společenství směrem dolů a mohly mít určitý nepříznivý účinek na celkovou situaci výrobního odvětví Společenství. Jak však bylo uvedeno ve 108. a 109. bodu odůvodnění, situace výrobního odvětví Společenství, která v letech předcházejících období šetření vykazovala smíšené signály, se v období šetření náhle a výrazně zhoršila. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %. Stejně tak většina ukazatelů újmy vykazovala až do období šetření pozitivní vývoj. Mezi lety 2002 a 2004 se výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. Připomíná se rovněž, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v roce 2002 a 2003, kdy byl jeho podíl na trhu nejmenší a objem dumpingových dovozů byl na nejvyšší úrovni. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství dosáhl svého vrcholu a (co je důležité) v době, kdy se objem i podíl dumpingových dovozů na trhu snížil (viz 106. bod odůvodnění) a kdy se ceny dumpingových dovozů zotavily, se ziskovost výrobního odvětví Společenství zhoršila. Na druhou stranu, jediným novým prvkem v prostředí výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření byl prudký pokles poptávky o 20 %. Proto neexistence jednoznačné časové shody mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a účinky dumpingových dovozů vážně zpochybňuje souvislost mezi vývojem dovozů a situací výrobního odvětví Společenství. Proto nebylo možno dojít k závěru, že dumpingové dovozy hrály v nepříznivém stavu výrobního odvětví Společenství určující roli.
3. Účinky dalších činitelů - vývoj spotřeby
(111)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že hlavní příčinou náhlé újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byl pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách.
(112)
Jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění, v období šetření spotřeba barevných televizních obrazovek náhle poklesla o 20 %. Tento pokles spotřeby byl jediným parametrem, který se v prostředí výrobního odvětví Společenství výrazně změnil. Časově se rovněž shoduje s dramatickým zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Šetření prokázalo, že náhlý pokles poptávky měl skutečně nepříznivý účinek na situaci výrobního odvětví Společenství, poněvadž náhlé zhoršení ziskovosti a peněžního toku výrobního odvětví Společenství vyplývá přímo z výše uvedeného zmenšení trhu, a to prostřednictvím nákladového dopadu (pokles produktivity v období šetření, jak bylo uvedeno v 92. bodu odůvodnění, a nárůst jednotkových výrobních nákladů) a cenového dopadu (náhlá nadbytečná kapacita). V průběhu období šetření se poptávka po barevných televizních obrazovkách stala s ohledem na ceny naprosto nepružnou, což prokazuje skutečnost, že významné snížení cen zaznamenané mezi rokem 2004 a obdobím šetření nevedlo k nárůstu objemu prodejů. Naopak, poptávka ve skutečnosti poklesla o přibližně 20 %.
(113)
Šetření prokázalo, že pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách se časově shoduje s rostoucím pronikáním televizorů s plochým panelem (displej z kapalných krystalů (LCD) a plazma), které se prudce zvýšilo z méně než 1 % trhu v roce 2002 na 28 % v období šetření. Tyto televizory s plochým panelem soutěží přímo s barevnými televizními obrazovkami a oba výrobky jsou zcela zaměnitelné. Ačkoli LCD a plazmové technologie nejsou zcela nové, teprve v období šetření se ceny televizorů s plochým panelem významně snížily, jelikož mezi rokem 2001 a obdobím šetření klesly o 44 %. Tento pokles ceny televizorů s plochým panelem na jedné straně znamenal, že se tyto modely staly pro spotřebitele přitažlivějšími, čímž se snížila poptávka po televizorech s barevnou televizní obrazovkou, a na druhé straně vyvíjel přímý tlak na prodejní ceny televizorů s barevnou televizní obrazovkou, které se musely snížit, aby zůstaly konkurenceschopné s novými, přitažlivými modely s plochým panelem. Např., na televizory s plochým panelem připadlo ve Spojeném království v roce 2005 63 % celkové hodnoty všech maloobchodních prodejů televizorů v porovnání s 37 % v roce 2004. Výsledky šetření i informace získané od poskytovatelů obchodních informací naznačují, že objem prodejů televizorů s barevnou televizní obrazovkou dosáhl v EU vrcholu v roce 2004 a od té doby přetrvává pokles poptávky.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(114)
Z údajů vyplývá, že dumpingové dovozy vyvíjely tlak na ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně rovněž přispěly k jeho nepříznivé situaci. Podrobnější analýza, založená na vývoji trendů v posuzovaném období, však neumožnila zjistit příčinnou souvislost, jelikož neexistovala jednoznačná časová shoda mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a vývojem dumpingových dovozů.
(115)
Na druhou stranu je důležité, že šetření prokázalo, že skutečně existovala jasná časová shoda mezi nepříznivou situací výrobního odvětví Společenství a prudkým a náhlým poklesem poptávky po barevných televizních obrazovkách ve Společenství. To se projevilo nárůstem jednotkových výrobních nákladů a dalším snížením cen. Tento silný pokles se časově naprosto shoduje s rostoucím pronikáním technologie plochých panelů.
(116)
Nebylo tudíž možno zjistit, že by podstatnou újmu způsobily samotné dumpingové dovozy. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly přezkoumány jiné činitele a újmu bylo možno velkou měrou přičíst účinkům náhlého a silného poklesu poptávky a větší dostupnosti technologie plochých panelů za konkurenceschopné ceny.
F. NÁVRH NA ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ BEZ OPATŘENÍ
(117)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v 105. až 114. bodu odůvodnění a s ohledem na skutečnost, že nebylo možno dostatečně prokázat příčinnou souvislost mezi újmou, která byla výrobnímu odvětví Společenství způsobena, a dumpingovými dovozy, se Komise domnívá, že toto antidumpingové řízení by mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu barevných televizních obrazovek, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99, pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska, se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. listopadu 2006.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 15 novembre 2006
che chiude il procedimento antidumping relativo alle importazioni di tubi catodici per televisori a colori originari della Repubblica popolare cinese, della Repubblica di Corea, della Malaysia e della Thailandia
(2006/781/CE)
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (di seguito «regolamento di base»), in particolare l’articolo 9,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Apertura del procedimento
(1)
L’11 gennaio 2006, conformemente a quanto disposto all’articolo 5 del regolamento di base, la Commissione ha annunciato con un avviso («avviso di apertura») pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) l’apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nella Comunità di tubi catodici per televisori a colori (di seguito «CPT»), originari della Repubblica popolare cinese (di seguito «RPC»), della Repubblica di Corea (di seguito «Corea»), della Malaysia e della Thailandia (di seguito «paesi interessati»).
(2)
Il procedimento antidumping è stato avviato in seguito ad una denuncia presentata il 29 novembre 2005 dalla task force contro le pratiche commerciali scorrette in Europa (TUBE) (di seguito «denunciante») per conto di due produttori (di seguito «produttori denuncianti»), vale a dire le società AB Ekranas (di seguito «Ekranas») e Ecimex Group AS (di seguito «Ecimex»), che rappresentano una quota maggioritaria della produzione comunitaria totale di tubi catodici per televisori a colori. La denuncia conteneva prove prima facie dell’esistenza di pratiche di dumping di CPT originari dei paesi interessati e di un conseguente pregiudizio materiale, che sono state ritenute sufficienti a giustificare l’apertura di un procedimento.
2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha avvisato ufficialmente il denunciante, i produttori comunitari citati nella denuncia, altri produttori comunitari noti, le autorità dei paesi esportatori interessati, i produttori esportatori, gli importatori, gli utilizzatori e le loro associazioni di cui è noto l’interesse nei confronti dell’avviamento del procedimento. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(4)
I produttori denuncianti, gli altri produttori comunitari, i produttori esportatori, gli importatori e gli utilizzatori hanno reso note le loro posizioni. È stata concessa un’audizione a tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per essere ascoltate.
(5)
Considerando il numero prevedibilmente elevato di produttori esportatori della RPC, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere a tecniche di campionamento, in conformità dell’articolo 17 del regolamento di base.
(6)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento dei produttori esportatori della RPC e, in tal caso, selezionare un campione, tutti i produttori esportatori cinesi sono stati invitati a manifestarsi e a fornire, secondo le modalità specificate nell’avviso di apertura, informazioni di base sulle loro attività relativamente al prodotto in oggetto durante il periodo dal 1o gennaio al 31 dicembre 2005.
(7)
Soltanto due produttori esportatori della RPC si sono fatti avanti e hanno fornito le informazioni richieste entro i termini indicati. Date le circostanze la Commissione ha deciso che nel caso degli esportatori cinesi il ricorso al campionamento non era necessario.
(8)
Inoltre, per consentire ai produttori esportatori della RPC di presentare domanda per ottenere, qualora lo desiderassero, il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») o un trattamento individuale («TI»), i servizi della Commissione hanno inviato i relativi formulari alle aziende cinesi interessate e alle autorità cinesi. Due produttori esportatori della RPC hanno presentato domanda di TEM, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base.
(9)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre aziende che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell'avviso di apertura. Sono pervenute risposte da due produttori esportatori della RPC, un produttore esportatore della Corea, della Malaysia e della Thailandia rispettivamente, un importatore comunitario collegato ad uno degli esportatori cinesi e all’esportatore coreano, un operatore con sede in un paese diverso dal paese interessato o dalla Comunità e collegato a un produttore cinese, tre produttori comunitari e un utilizzatore non collegato nella Comunità.
(10)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione preliminare dell'esistenza di pratiche di dumping, del conseguente pregiudizio e dell’interesse della Comunità. Sono state effettuate ispezioni di verifica presso le sedi delle seguenti aziende:
a)
Produttori comunitari
-
AB Ekranas, Panevezys, Lituania, e società collegata Farimex SA, Ginevra, Svizzera,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polonia, (di seguito «Thomson»);
b)
Produttori esportatori della RPC
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Pechino,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, e produttore collegato LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha;
c)
Produttore esportatore della Corea
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd, Seoul;
d)
Produttore esportatore della Malaysia
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
Produttore esportatore della Thailandia
-
CRT Display Technology Co., Ltd, Rayong, e produttore collegato Thai CRT Co., Ltd, Chonburi;
f)
Importatore collegato nella Comunità
-
LG Philips Displays Netherlands BV (Paesi Bassi).
3. Periodo dell’inchiesta
(11)
L'inchiesta sulle pratiche di dumping e sul relativo pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 2005 al 31 dicembre 2005 (di seguito «PI»). L'analisi delle tendenze pertinenti per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2002 e la fine del periodo dell'inchiesta (di seguito «periodo considerato»).
B. PRODOTTO INTERESSATO E PRODOTTO ANALOGO
1. Prodotto interessato
(12)
Oggetto dell’inchiesta sono tubi catodici per televisori a colori (di seguito «CPT»), ivi compresi tubi catodici per videomonitor, di tutte le dimensioni, originari della Repubblica popolare cinese, della Corea, della Malaysia e della Thailandia (di seguito «il prodotto interessato»), solitamente identificati con i codici NC 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 e 8540 11 99.
(13)
Il prodotto interessato può avere qualsiasi dimensione in diagonale dello schermo (vale a dire la parte attiva del tubo catodico misurata in linea retta), con un rapporto larghezza/altezza dello schermo pari a qualsiasi numero e con un passo (vale a dire l’intervallo fra due linee del medesimo colore al centro dello schermo) non inferiore a 0,4 mm. I prodotti possono inoltre essere identificati ulteriormente in base alle caratteristiche dei tubi piatti: tubo a bulbo (ivi compreso semipiatto/quadrato), tubi piatti, tubi completamente piatti o piatti e sottili. Infine, possono funzionare con frequenze di 50, 60 o 100 Hz. Questi prodotti sono utilizzati principalmente, ma non a titolo esclusivo, per i televisori a colori.
(14)
Il prodotto interessato viene comunemente designato come tubi catodici da 14, 15, 20 pollici ecc., a seconda della misura in diagonale dello schermo, ed è commercializzato con la misurazione espressa in pollici. Esso viene solitamente venduto sul mercato sotto forma di tubo completo, come nel caso dei produttori comunitari denunzianti. Alcuni produttori esportatori, tuttavia, hanno venduto CPT incompleti, vale a dire privi di una o più componenti, per lo più il giogo di deflessione. In tali casi i CPT vengono descritti come tubi «nudi». Dall’inchiesta è emerso che tali tubi possiedono già tutte le caratteristiche fisiche e tecniche essenziali e pertanto costituiscono un unico prodotto con i CPT completi.
2. Prodotto analogo
(15)
Non sono state rilevate differenze in termini di caratteristiche fisiche e tecniche essenziali e di impiego fra i CPT prodotti e venduti sui rispettivi mercati interni della RPC, della Corea, della Thailandia e della Malaysia, considerati anche paese analogo, e quelli prodotti e venduti nella Comunità dall’industria comunitaria.
(16)
Di conseguenza, tali prodotti sono considerati prodotti analoghi conformemente all’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»)
(17)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nell’ambito delle indagini antidumping relative alle importazioni originarie dalla RPC, il valore normale viene determinato conformemente ai paragrafi da 1 a 6 dell’articolo in questione per i produttori che risultano conformi ai criteri indicati all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Per comodità di riferimento si riportano qui di seguito tali criteri in forma sintetica:
-
le decisioni in materia di politica commerciale sono prese in risposta a tendenze del mercato, senza ingerenze di rilievo da parte dello Stato, e i costi rispecchiano i valori di mercato,
-
le aziende possiedono una serie ben definita di documenti contabili di base, soggetti a revisione contabile indipendente in linea con i principi contabili internazionali, che sono d'applicazione in ogni caso,
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato,
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono la certezza del diritto e la stabilità,
-
le conversioni del tasso di cambio vengono effettuate ai tassi di mercato.
(18)
Due produttori esportatori hanno presentato domanda di TEM conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e hanno compilato e rispedito l’apposito formulario di richiesta entro i termini. Il formulario TEM è stato presentato anche da un’azienda della RPC collegata ad uno degli esportatori produttori e che partecipa alla produzione del prodotto in esame. In effetti è prassi abituale della Commissione esaminare se un gruppo di società collegate, considerato globalmente, soddisfi le condizioni per beneficiare del TEM. Per quanto riguarda le tre aziende in questione, la Commissione ha esaminato e opportunamente verificato nelle loro sedi tutte le informazioni presentate nella domanda di TEM.
(19)
L’inchiesta ha rivelato che tutte le aziende che avevano richiesto il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni economia di mercato rispettavano le condizioni necessarie per la concessione.
(20)
I due produttori esportatori della RPC che hanno ottenuto il TEM sono:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Pechino,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, e il produttore collegato LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha.
2. Valore normale
2.1. Metodologia generale
(21)
La metodologia generale indicata qui di seguito è stata applicata a tutti i produttori esportatori originari di Corea, Thailandia e Malaysia e ai produttori esportatori della RPC cui è stato concesso il TEM. Pertanto la presentazione dei risultati relativi al dumping per i paesi interessati illustra soltanto gli aspetti specifici di ciascun paese esportatore.
2.1.1. Rappresentatività globale
(22)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato in primo luogo se, per ciascun produttore esportatore interessato, le vendite sul mercato interno del prodotto in esame ad acquirenti indipendenti fossero rappresentative, vale a dire se il loro volume totale fosse pari o superiore al 5 % del volume totale delle esportazioni del prodotto in esame verso la Comunità.
2.1.2. Comparabilità dei tipi di prodotti
(23)
La Commissione ha successivamente individuato quali tipi di prodotto venduti sul mercato interno dai produttori esportatori con vendite complessive interne rappresentative, risultavano identici o direttamente comparabili ai tipi di prodotti venduti per l’esportazione nella Comunità. I parametri adottati per il raffronto sono stati i seguenti: misurazione in diagonale e in pollici dello schermo, rapporto larghezza/altezza, tipo di tubo (a bulbo, schermo piatto, ovvero piatto/sottile), le dimensioni del passo in millimetri e la frequenza.
2.1.3. Rappresentatività di ciascun tipo specifico di prodotto
(24)
Per ciascun tipo di prodotto venduto dai produttori esportatori sul mercato interno e ritenuto direttamente comparabile ai tipi di prodotti venduti per l’esportazione nella Comunità, si è stabilito se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative a norma dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un tipo particolare di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative quando il volume totale del tipo di prodotto in questione venduto ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il periodo dell’inchiesta risultava pari o superiore al 5 % del volume totale delle vendite del prodotto comparabile venduto per l’esportazione nella Comunità.
2.1.4. Verifica delle normali operazioni commerciali
(25)
La Commissione ha poi esaminato per ciascun produttore esportatore in ciascun paese esportatore se le vendite sul mercato interno di ciascun tipo di prodotto venduto in quantità rappresentative potessero considerarsi effettuate nell'ambito di normali operazioni commerciali, a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base.
(26)
A tal fine è stata calcolata, per ciascun tipo di prodotto esportato durante il PI, la percentuale delle vendite remunerative sul mercato interno ad acquirenti indipendenti.
(27)
Allorché il volume delle vendite remunerative di un certo tipo di prodotto rappresentava l’80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo, o allorché la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato basato sul prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle vendite remunerative relative a quel prodotto esclusivamente, a condizione che le vendite rappresentassero almeno il 10 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto.
(28)
Allorché il volume delle vendite remunerative di qualsiasi tipo di prodotto rappresentava meno del 10 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto, si è ritenuto che il tipo di prodotto in questione non fosse stato venduto in quantità sufficienti da consentire che il prezzo praticato sul mercato interno potesse fornire una base adeguata per la definizione del valore normale.
(29)
Allorché i prezzi praticati sul mercato nazionale per un particolare tipo di prodotto venduto da un produttore esportatore non potevano essere usati per definire un valore normale, è stato necessario applicare un altro metodo. A questo proposito la Commissione ha quindi fatto ricorso a un valore normale costruito, conformemente all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(30)
Nel costruire il valore normale a norma dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, ai costi di produzione durante il periodo d’inchiesta sono state aggiunte le spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) sostenute e la media ponderata dei profitti realizzati dai produttori esportatori interessati per quanto riguarda le vendite sul mercato interno del prodotto analogo, nel corso di normali operazioni commerciali, nel periodo dell’inchiesta. Se del caso i costi di produzione e le spese SGAV dichiarate sono state corrette prima di essere usate nel corso di normali operazioni commerciali e per la costruzione dei valori normali.
2.2. RPC
2.2.1. Società cui è stato concesso il TEM
(31)
Dal momento che a entrambi i produttori esportatori della RPC che hanno collaborato è stato concesso il TEM, il valore normale nel loro caso è stato definito sulla base della metodologia indicata nei considerando da 21 a 30, conformemente alle informazioni presentate dai produttori relativamente ai prezzi praticati sul mercato interno e ai loro costi di produzione per il prodotto in esame. È stato possibile basare il valore normale sui prezzi praticati sul mercato interno dal momento che le società avevano un volume sufficiente di vendite effettuate sul mercato interno, nel corso di normali operazioni commerciali, per tutti i tipi di prodotti. Per quanto riguarda uno degli esportatori produttori e un produttore collegato, i dati consolidati sui prezzi praticati sul mercato nazionale e i costi di produzione per entrambe le società sono stati utilizzati per definire il valore normale.
2.2.2. Paese analogo
(32)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, per le economie in transizione e per quanto riguarda le società cui non è stato concesso il TEM, il valore normale dev’essere definito in base ai prezzi o al valore costruito in un paese analogo.
(33)
Nell’avviso di apertura del procedimento, la Commissione ha indicato che intendeva usare la Malaysia come paese analogo appropriato per definire il valore normale per la RPC; le parti interessate sono state invitate a presentare le loro osservazioni.
(34)
Nessuna delle parti interessate ha sollevato obiezioni alla scelta della Malaysia quale paese analogo.
(35)
In considerazione di quanto indicato prima e tenendo presente che la Malaysia rappresenta un mercato competitivo e che le sue dimensioni sono rappresentative, si è stabilito che la Malaysia costituisce un paese analogo appropriato, conformemente a quanto disposto all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
2.3. Corea, Malaysia, Thailandia
(36)
Per i produttori esportatori che hanno collaborato (uno solo da ciascuno dei paesi indicati), il valore normale è stato determinato conformemente a quanto indicato nei punti da 21 a 30. Per il produttore della Malaysia il valore normale si poteva basare sui prezzi reali praticati sul mercato nazionale, dal momento che l'azienda aveva un volume di vendite sul mercato interno sufficiente per tutti i tipi di prodotti. Per quanto riguarda il produttore coreano, il valore normale è stato determinato per uno dei due tipi di prodotti esportati nell’UE e per il produttore thailandese il valore normale è stato determinato per l’unico tipo di prodotto. Relativamente al produttore esportatore della Thailandia che ha collaborato all'inchiesta, i dati consolidati relativi ai prezzi praticati sul mercato nazionale e ai costi di produzione corrispondenti alla società in questione e al produttore collegato sono stati utilizzati per determinare il valore normale, dal momento che l’attività delle due società risultava pienamente integrata per il prodotto interessato. Per uno dei produttori esportatori e il relativo produttore collegato, i dati consolidati sui prezzi praticati sul mercato interno e i costi di produzione di entrambe le società sono stati usati per determinare il valore normale.
3. Prezzo all’esportazione
(37)
Nel caso di vendite all’esportazione effettuate a utilizzatori finali collegati (produttori di CTV) nella Comunità, le vendite in questione non sono state prese in considerazione nel calcolo di margini di dumping, dal momento che il prodotto fabbricato dagli utilizzatori finali non rientrava nella sfera di riferimento dell'inchiesta. Il volume delle vendite in questione risultava relativamente esiguo (poco più del 10 % del totale delle esportazioni UE delle aziende interessate) e si è ritenuto che le vendite effettuate ad acquirenti indipendenti fornissero un quadro rappresentativo.
(38)
Nei casi in cui il prodotto in esame è stato esportato ad acquirenti indipendenti nella Comunità, il prezzo all’esportazione è stato definito conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, vale a dire in base ai prezzi all’esportazione effettivamente pagati o pagabili.
(39)
Nei casi in cui le vendite sono state effettuate tramite un importatore collegato, il prezzo all’esportazione è stato determinato conformemente all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, in funzione del prezzo al quale i prodotti importati sono stati rivenduti per la prima volta ad un acquirente indipendente. In questi casi sono stati applicati adeguamenti per le spese sostenute tra l’importazione e la rivendita, comprese le SGAV, e per gli utili derivati.
(40)
Nel caso in cui le vendite sono state effettuate mediante un operatore collegato situato al di fuori del territorio comunitario, il prezzo all’esportazione è stato definito in base al prezzo di vendita praticato per la prima volta ad acquirenti indipendenti nella Comunità.
3.1. RPC
(41)
Un produttore esportatore della RPC ha esportato nella Comunità direttamente ad acquirenti indipendenti o tramite due società collegate stabilite nel territorio comunitario. L’altro produttore esportatore ha effettuato le sue esportazioni ad acquirenti indipendenti nella Comunità tramite la società collegata, con sede al di fuori del territorio comunitario.
(42)
Una delle società collegate al primo produttore esportatore non ha collaborato all’inchiesta e non ha risposto al questionario destinato alle società collegate che partecipavano alle vendite o alla commercializzazione del prodotto interessato destinato alla Comunità europea. Il produttore esportatore ha dichiarato che le vendite effettuate tramite la società in questione non potevano essere considerate vendite collegate dal momento che non esisteva più un'associazione di fatto fra le società in questione. In ogni caso, perlomeno durante il PI, esisteva un rapporto giuridico, secondo quanto definito all’articolo 143 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa talune disposizioni d’applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (3), data l’esistenza di una società madre comune. Pertanto, tenuto conto dell'apparente collaborazione parziale, la Commissione, dopo aver reso note al produttore esportatore interessato le conseguenze della mancata collaborazione, ha utilizzato gli elementi disponibili per la determinazione del prezzo all’esportazione per le vendite effettuate tramite la società collegata non collaborante, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base.
(43)
Il produttore esportatore ha inoltre sostenuto che, nel caso in cui le società in questione fossero considerate collegate, le vendite effettuate tramite la società collegata non collaborante all’acquirente finale devono essere considerate anch’esse vendite collegate, dati gli accordi contrattuali esclusivi esistenti fra l’acquirente finale e la società madre del produttore esportatore, e pertanto non devono essere prese in considerazione nel calcolo del margine di dumping. Tuttavia, dal momento che non sono state soddisfatte le condizioni indicate all’articolo 143, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 2454/93, le vendite all’acquirente finale interessato vengono considerate vendite non collegate. A questo proposito i prezzi di rivendita per il primo acquirente indipendente sono stati definiti aggiungendo al prezzo di trasferimento il rincaro rilevato nel caso dell’importatore collegato che ha collaborato. Pertanto, per determinare il prezzo all’esportazione franco frontiera comunitaria, gli adeguamenti applicati nel caso dell’importatore che ha collaborato (costi aggiunti fra la fase di importazione e quella di vendita, SGAV e utili ragionevoli) sono stati applicati al prezzo di rivendita calcolato precedentemente.
(44)
In mancanza di collaborazione da parte di importatori indipendenti e dal momento che i CPT sono un tipo di materiale elettronico dello stesso genere dei televisori a colori (CTV), si è ritenuto ragionevole riprendere il margine di utile del 5 % adottato nel caso del procedimento antidumping relativo ai CTV (4).
3.2. Corea
(45)
L’unico produttore esportatore che ha collaborato ha esportato il prodotto in esame nella Comunità attraverso un importatore collegato. Il prezzo all’esportazione è stato quindi determinato in base ai prezzi di rivendita praticati per acquirenti indipendenti.
(46)
Per l’adattamento è stato utilizzato il margine di utile indicato nel considerando 44.
3.3. Malaysia, Thailandia
(47)
Il prodotto in esame è stato esportato, da entrambi i produttori esportatori che hanno collaborato, ad acquirenti indipendenti nel territorio comunitario. Il prezzo all’esportazione è stato quindi determinato conformemente all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, vale a dire tenendo presente il prezzo all'esportazione effettivamente pagato o pagabile.
4. Confronto
(48)
Il valore normale e i prezzi all'esportazione sono stati confrontati al livello franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Ai fini di un equo confronto fra il valore normale e i prezzi all'esportazione, sono stati applicati adeguamenti per tener conto delle differenze che incidono sui prezzi e sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(49)
Laddove è possibile e giustificato, a tutti i produttori esportatori oggetto dell’inchiesta sono stati pertanto applicati adeguamenti per tener conto di differenze inerenti a trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, costi di imballaggio, crediti, commissioni e assistenza post vendita (garanzie).
(50)
Un produttore esportatore della RPC e l’unico produttore esportatore collaborante della Corea hanno chiesto un adeguamento per la conversione valutaria, a norma dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera j), del regolamento di base. Essi hanno affermato che, dal momento che le valute locali (rispettivamente CNY e KRW) avevano perso valore nei confronti dell’euro durante il PI, occorreva effettuare un adeguamento con i prezzi espressi in euro dell’importo fatturato per le vendite all’esportazione verso la Comunità. A questo proposito è stato appurato che, contrariamente a quanto affermato, entrambe le valute si erano rivalutate rispetto all’euro durante il PI. Le richieste sono state giudicate irricevibili e conseguentemente respinte.
(51)
Gli stessi produttori esportatori hanno chiesto un adeguamento relativo allo stadio commerciale, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, lettera d), punto ii), del regolamento di base, dichiarando che le vendite all’esportazione verso la Comunità venivano fatte a distributori, mentre le vendite sul mercato interno erano destinate a utenti finali. A questo proposito è stato appurato che i primi acquirenti indipendenti di entrambi i mercati erano utenti finali, pertanto la richiesta è stata ritenuta irricevibile ed è stata respinta.
(52)
Gli stessi produttori esportatori che hanno collaborato hanno richiesto un adeguamento per altri fattori, a norma dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera k), del regolamento di base. Le società hanno dichiarato che il crollo dei prezzi dei CPT durante il PI, dovuto alla concorrenza dei monitor a schermo piatto, ha avuto conseguenze diverse sui prezzi all'esportazione e sui prezzi del mercato interno. Essi hanno sostenuto che il motivo andava ricercato nel fatto che, mentre il volume delle vendite sul mercato interno era distribuito equamente nel corso del PI, le esportazioni erano invece concentrate solo in una parte del PI. L'argomentazione tuttavia non è stata accettata, dal momento che non è stato dimostrato che questa circostanza incideva sulla comparabilità dei prezzi e non è stato inoltre provato che gli acquirenti, a motivo di questa circostanza, avevano pagato in maniera costante prezzi diversi sul mercato interno.
(53)
Adeguamenti a norma dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera b), del regolamento di base sono stati inoltre effettuati a causa delle differenze relative al rimborso dell’IVA da parte delle autorità cinesi, dal momento che è risultato che, per le vendite all'esportazione, l’IVA veniva rimborsata ad un livello inferiore rispetto ai rimborsi relativi al mercato interno.
(54)
Nel caso di un produttore esportatore della RPC, che aveva esportato attraverso un operatore collegato al di fuori del territorio comunitario, è stato effettuato un adeguamento del prezzo all’esportazione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, lettera i), del regolamento di base, dal momento che l’operatore svolgeva funzioni analoghe a quelle di un agente che lavora su commissione. L’adeguamento relativo è stato effettuato a un livello del 2 %, ritenuto ragionevole e in grado di coprire le commissioni pagate ad agenti indipendenti operanti nell'ambito del commercio del prodotto in questione.
5. Margine di dumping
5.1. Margini di dumping individuali
(55)
Nel caso di tutti i produttori esportatori oggetto dell’inchiesta, sono stati determinati margini di dumping in base al confronto fra la media ponderata del valore normale per tipo di prodotto e la media ponderata del prezzo all'esportazione per tipo di prodotto, come indicato prima, a norma dell'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(56)
La Commissione ha costantemente determinato, per i produttori esportatori collegati o per i produttori appartenenti allo stesso gruppo, un unico margine di dumping ponderato basato sui margini di dumping individuali. Questo è dovuto in motivo particolare al fatto che un calcolo di aliquote individuali potrebbe favorire l’elusione delle misure antidumping, rendendole quindi inefficaci, permettendo ai produttori esportatori collegati di inoltrare le esportazioni nella Comunità attraverso la società con il margine di dumping individuale più basso.
(57)
Conformemente a tale prassi è stato attribuito un unico margine di dumping ai produttori esportatori della RPC che hanno collaborato e appartenenti allo stesso gruppo, vale a dire Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, e il produttore collegato LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Analogamente, un unico margine di dumping è stato attribuito ai produttori esportatori thailandesi che hanno collaborato, appartenenti allo stesso gruppo, vale a dire CRT Display Technology Co., Ltd, e il produttore collegato Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Margini di dumping a livello nazionale
(58)
Per quanto riguarda i produttori esportatori che non hanno risposto al questionario della Commissione e che non si sono fatti avanti, il margine di dumping è stato determinato in base ai dati disponibili, a norma dell’articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base.
(59)
Per determinare il margine di dumping nazionale per tutti i produttori esportatori che non hanno collaborato, è stato definito in primo luogo il livello di mancata cooperazione. A questo scopo il volume delle esportazioni nella Comunità dichiarato dai produttori esportatori che hanno collaborato è stato confrontato alle statistiche di Eurostat sulle importazioni equivalenti.
(60)
Per quanto riguarda la Malaysia e la Thailandia, nei casi in cui si è registrato un basso livello di collaborazione, vale a dire inferiore all’80 %, si è ritenuto opportuno definire il margine di dumping per gli esportatori produttori non collaboranti a un livello più elevato del margine di dumping più alto determinato per i produttori esportatori che hanno collaborato. In effetti c’è motivo di credere che il basso livello di collaborazione sia la conseguenza del fatto che i produttori esportatori non collaboranti nel paese oggetto dell’inchiesta in genere praticano un dumping a un livello più elevato di qualsiasi altro produttore esportatore che collabora. Inoltre nessun elemento permetteva di stabilire che una società non collaborante all’inchiesta praticasse il dumping ad un livello inferiore e non si riteneva opportuno dare un bonus per la mancata collaborazione. Pertanto i margini di dumping sono stati determinati in base ai margini più elevati definiti per un tipo rappresentativo di produttore che collabora all’inchiesta nei paesi interessati o per i margini più elevati definiti per le transazioni rappresentative effettuate da un produttore collaborante all’inchiesta nei paesi interessati.
(61)
Nel caso della Repubblica di Corea, il livello estremamente basso di collaborazione, pari soltanto al 2 % del volume totale delle esportazioni, in base alle statistiche Eurostat, dimostra chiaramente una mancata collaborazione intenzionale da parte dei principali produttori esportatori. Data l'anomalia della situazione e in mancanza di informazioni più complete, si è ritenuto opportuno per le società non collaboranti definire un margine di dumping al livello del margine di dumping per un tipo di prodotto rappresentativo indicato nella denuncia, vale a dire il 15,0 %. Il livello del margine di dumping indicato nella denuncia è stato verificato sulla base degli elenchi dei prezzi pubblicati, nonché delle statistiche Eurostat.
(62)
Nel caso della Cina, il livello di collaborazione è stato molto elevato nella misura in cui il volume delle esportazioni nella Comunità, dichiarato dai produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta durante il PI, ha superato il volume delle importazioni secondo i dati Eurostat e non c’è motivo di credere che un produttore esportatore si sia deliberatamente astenuto dal collaborare. Per distinguere tra i produttori esportatori cinesi che hanno collaborato e cui è stato concesso il TEM e altri esportatori produttori cinesi potenziali che non hanno collaborato all’inchiesta, si è ritenuto opportuno definire un margine di dumping nazionale per la RPC, sulla base di un raffronto fra i prezzi all’esportazione dei prodotti rappresentativi più venduti, secondo i dati Eurostat, e il valore normale degli stessi tipi di prodotto nel paese analogo.
(63)
I margini di dumping, espressi come percentuale del prezzo franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
a)
Repubblica popolare cinese
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, e LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd
25,5 %
-
tutte le altre aziende
28,3 %
b)
Repubblica di Corea
-
LG Philips Display Korea Co., Ltd
0 %
-
tutte le altre aziende
15,0 %
c)
Malaysia
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
tutte le altre aziende
14,5 %
d)
Thailandia
-
Thai CRT Co., Ltd, e CRT Display Technology Co., Ltd
41,4 %
-
tutte le altre aziende
47,2 %
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione e industria comunitaria
(64)
Durante il PI, il prodotto analogo è stato fabbricato da sette produttori comunitari. Quattro dei produttori in questione sono tuttavia collegati agli esportatori nei paesi interessati. Queste quattro aziende possono quindi essere eventualmente protette dalle conseguenze negative del dumping pregiudizievole a causa dei rapporti con l’esportatore. Questa circostanza è anche rivelata dal fatto che questi produttori non hanno collaborato al procedimento. È stato ritenuto opportuno escludere la loro produzione dalla produzione comunitaria ed escluderli dalla definizione dell’industria comunitaria. Peraltro due di questi produttori hanno definitivamente cessato la produzione dopo il PI.
(65)
La produzione di tre aziende, Ekranas, Ecimex e Thomson, costituisce quindi il totale della produzione comunitaria conformemente all’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(66)
Come indicato nel considerando 2 precedente, la denuncia è stata presentata per conto di due produttori comunitari, vale a dire Ekranas ed Ecimex. È stato accertato che questi produttori rappresentano una quota maggioritaria della produzione comunitaria totale del prodotto interessato, vale a dire nella fattispecie oltre il 40 %.
(67)
Va osservato che entrambi i denuncianti, che hanno fabbricato il prodotto analogo durante il PI, hanno cessato la produzione e chiesto la messa in liquidazione dell’azienda durante la prima metà del 2006. Dal momento che attualmente è in corso la procedura fallimentare, non è possibile determinare se la produzione di CPT da parte di Ekranas ed Ecimex riprenderà o meno. Dopo l’apertura del procedimento, la Thomson ha comunicato alla Commissione che sosteneva la denuncia presentata da TUBE e ha collaborato all'inchiesta. Non disponendo di informazioni in merito al fatto che i due produttori abbiano definitivamente cessato la produzione, Ekranas ed Ecimex sono quindi ancora considerati parte dell'industria comunitaria e pertanto Ekranas, Ecimex e Thomson rappresentano l’industria comunitaria conformemente a quanto disposto all’articolo 4, paragrafo 1, e all’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base; qui di seguito sono definiti come «l’industria comunitaria».
2. Consumo nella Comunità
(68)
Il consumo nella Comunità è stato determinato in base al volume delle vendite della produzione dell’industria comunitaria sul mercato comunitario, al volume delle vendite degli altri produttori e ai dati Eurostat sul volume delle importazioni.
(69)
Fra il 2002 e il PI, il mercato comunitario per il prodotto interessato ha registrato un calo dell’ordine del 14 % circa. Il consumo nella Comunità risultava di circa 9,5 milioni di pezzi nel 2002 e di circa 8,2 milioni di pezzi nel PI. In modo più specifico, si è ridotto del 2 % nel 2003, è aumentato di 7 punti percentuali nel 2004 e si è ridotto drasticamente di circa 20 punti percentuali nel PI.
2002
2003
2004
IP
Consumo totale CE (unità)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Indice (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
Una volta resi pubblici i risultati provvisori, il denunciante ha contestato la metodologia usata dalla Commissione per determinare il consumo. Più precisamente, il denunciante ha dichiarato che: i) in base alle informazioni fornite nel considerando 64, apparentemente le vendite effettuate dai produttori comunitari collegati agli esportatori nei paesi interessati sono state escluse dal calcolo dei consumi e dall'analisi del pregiudizio; ii) determinati volumi di vendite vincolate forniti da uno dei tre produttori comunitari citati nel considerando 67 sono stati impropriamente esclusi dal calcolo del consumo, mentre avrebbero dovuto essere inclusi.
(71)
Per quanto riguarda l'ipotesi i), va osservato che il considerando 64 si riferisce soltanto alla definizione dell'industria comunitaria e alla definizione della produzione comunitaria totale, secondo quanto indicato all'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base, e non al calcolo del consumo comunitario totale. Per la determinazione del consumo comunitario totale, sono state considerate le vendite dei produttori esclusi dalla definizione e dalla produzione dell'industria comunitaria. Questo si evince anche dal considerando 68 e da informazioni specifiche comunicate al denunciante, che dimostrano che il volume delle vendite in questione era di circa tre milioni di unità nel corso del PI. Pertanto le vendite di tutti i produttori comunitari che, secondo quanto consta al denunciante e alla Commissione erano in attività durante il periodo dal 2002 al PI, sono state incluse nel calcolo del consumo. I produttori esclusi dalla definizione dell'industria comunitaria sono stati tuttavia esclusi dall'analisi della situazione dell'industria stessa proprio perché non si è ritenuto che ne facessero parte, a norma dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base. Pertanto la tesi di cui al punto i) è respinta.
(72)
Per quanto riguarda la tesi avanzata al punto ii), va riconosciuto che la Commissione esclude alcuni volumi di vendite dal calcolo dei consumi e dall'analisi di alcuni fattori chiave che indicano il pregiudizio, in particolare il volume delle vendite e i prezzi, le quote di mercato e gli utili, dal momento che si considera che le vendite sono vendite vincolate. La Commissione da sempre distingue fra vendite vincolate e vendite sul mercato libero, dal momento che soltanto le vendite sul mercato libero sono in concorrenza fra di loro (5). Per contro, le vendite vincolate non sono in concorrenza con i prodotti venduti sul mercato libero e pertanto non sono interessate dalle importazioni oggetto di dumping. In questo settore particolare, la maggior parte dei grandi produttori di prodotti analoghi (a differenza dei due denuncianti) operano anche nell'ambito dell'industria a valle, ad esempio l'ulteriore lavorazione per l'introduzione dei tubi catodici nei televisori. A titolo di esempio, la Commissione ha escluso dall'analisi le vendite vincolate della Sony e questo approccio è stato sostenuto dal denunciante. La stessa metodologia è stata applicata sistematicamente a tutti i produttori comunitari, sia che vengano ritenuti parte dell'industria comunitaria, sia considerati «altri produttori comunitari», secondo quanto indicato nel considerando 64.
(73)
Per quanto riguarda il volume particolare delle vendite vincolate di cui alla tesi ii), la Commissione ha osservato che fino al luglio 2004, l'azienda produttrice, oggi Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polonia, faceva parte, assieme alla fabbrica di televisori di Zyrardow, Polonia, di un'unica entità giuridica, vale a dire la ditta TMM Polska, appartenente interamente alla società madre Thomson SA. Secondo la prassi abituale, la Commissione ha ritenuto di essere in presenza di un produttore integrato e che quindi le forniture di prodotti analoghi dalla fabbrica di tubi catodici di Piaseczno alla fabbrica di televisori di Zyrardow costituissero un trasferimento interno e pertanto si trattasse di vendite vincolate effettuate a prezzi di trasferimento. Il ricorrente de facto riconosce la circostanza dei prezzi di trasferimento dichiarando che «il rapporto fra la Thomson Display e la Thomson's CTV display avrebbe potuto incidere sui prezzi, ma certamente non incide sulle quantità». La Commissione conferma quindi che questi trasferimenti non si possono considerare vendite sul mercato libero.
(74)
Infine e per scrupolo di chiarezza, va osservato che, anche se le vendite vincolate fossero comprese nel calcolo del consumo (cfr. la tabella qui di seguito), cambierebbero soltanto i livelli totali, ma la tendenza, vale a dire la notevole diminuzione della domanda nel PI, rimarrebbe molto simile a quella che figura nel considerando 69. Pertanto la tesi di cui al punto ii) è respinta.
2002
2003
2004
IP
Consumo totale CE (pezzi)
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Index (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Importazioni dai paesi interessati
a) Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni in esame
(75)
La Commissione ha considerato se le importazioni dai paesi interessati andassero valutate cumulativamente sulla base dei criteri di cui all'articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base e ha constatato che i) il margine di dumping definito per ciascun paese interessato è superiore alla soglia minima definita all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base e ii) le condizioni di concorrenza fra i prodotti importati e i prodotti comunitari analoghi sono simili.
(76)
In primo luogo va osservato che i dati relativi alla Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, e alla LG Philips Display Korea Co., Ltd, vale a dire i due produttori esportatori dei paesi interessati che non sono responsabili di dumping del prodotto in esame, sono stati giustamente esclusi dalla seguente analisi, che riguarda solo le importazioni oggetto di dumping. Per informazione, il volume delle importazioni dai due produttori citati prima è stato marginale nel corso del PI, dal momento che era notevolmente inferiore all’1 % del consumo comunitario.
(77)
In base a queste considerazioni, il margine di dumping rilevato per ciascuno dei paesi interessati risultava essere oltre la soglia minima definita all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base e il volume delle importazioni oggetto di dumping per ciascuno dei paesi in questione non risultava trascurabile ai sensi dell'articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base, dal momento che, durante il PI, le quote di mercato corrispondenti si collocavano fra il 3,6 % e il 6,5 %, a seconda del paese interessato. Per quanto riguarda le condizioni di concorrenza fra le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati e il prodotto analogo comunitario, è stato riscontrato che in effetti esistevano condizioni di concorrenza analoghe. Questo elemento veniva messo in evidenza dal fatto che il prodotto in questione, importato dai paesi interessati, e il prodotto analogo, fabbricato e venduto dall'industria comunitaria sul mercato comunitario, risultavano simili, erano in concorrenza fra di loro e venivano distribuiti attraverso gli stessi canali. Inoltre, tutti i volumi delle importazioni risultavano sostanziali e comportavano quote di mercato significative.
(78)
Sulla base di quanto indicato prima si è ritenuto che tutti i criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base fossero stati rispettati. Le importazioni oggetto di dumping provenienti dai quattro paesi interessati sono state quindi esaminate cumulativamente.
b) Volume
(79)
Il volume delle importazioni oggetto di dumping nella Comunità per il prodotto in questione, originario dei paesi interessati, risulta di poco inferiore a 1,6 milioni di unità durante il PI, vicino al livello rilevato nel 2002. Questa stabilità apparente nasconde delle forti variazioni nel 2003, nel 2004 e durante il PI. Le importazioni sono aumentate del 44 % nel 2003, si sono ridotte di 3 punti percentuali nel 2004 e sono ulteriormente scese di 44 punti percentuali durante il PI.
2002
2003
2004
IP
Volume delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati (unità)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Indice (2002 = 100)
100
144
141
97
Quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Prezzi delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati (euro/unità)
50
43
32
39
Indice (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Quota di mercato
(80)
La quota di mercato detenuta dagli esportatori nei paesi interessati è passata dal 17 % nel 2002, al 19,4 % nel corso del PI. Più precisamente, la quota di mercato ha registrato un incremento di quasi 8 punti percentuali durante il 2003, si è ridotta di circa 2 punti percentuali nel 2004 e si è ulteriormente ridotta di circa 3,5 punti percentuali nel corso del PI. Il fatto che la quota di mercato delle importazioni provenienti dai paesi interessati fosse più elevata nel corso del PI, rispetto al 2002, sebbene sia stato registrato un volume inferiore delle importazioni durante il PI rispetto al 2002, si può spiegare con un improvviso calo dei consumi, come indicato nel considerando 69 precedente.
d) Prezzi
i) Evoluzione dei prezzi
(81)
Fra il 2002 e il PI il prezzo medio delle importazioni del prodotto in esame, originarie dei paesi interessati, si è ridotto del 24 %. Più precisamente, il prezzo si è ridotto del 15 % nel 2003, di ulteriori 21 punti percentuali nel 2004, prima di aumentare di nuovo di 12 punti percentuali nel corso del PI.
ii) Sottoquotazione dei prezzi
(82)
Un raffronto fra prezzi dei vari modelli è stato effettuato tra la media ponderata dei prezzi di vendita nella Comunità dei produttori esportatori e quelli dell’industria comunitaria. A questo scopo i prezzi franco fabbrica dell’industria comunitaria per gli acquirenti indipendenti sono stati paragonati con i prezzi alle importazioni, franco frontiera comunitaria, dei produttori esportatori dei paesi interessati che hanno collaborato, debitamente adeguati per rispecchiare i prezzi allo sbarco. Il confronto ha dimostrato che durante il PI, il prodotto in esame originario dei paesi in questione è stato venduto nella Comunità a prezzi che andavano da un -37 % (vale a dire nessuna sottoquotazione) fino a un massimo del 13 %, a seconda dell’esportatore. Nell’insieme la sottoquotazione risultava molto limitata. Tuttavia, i dati Eurostat dimostrano che negli anni precedenti al PI, i prezzi delle importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati erano sostanzialmente inferiori a quelli dell’industria comunitaria.
4. Situazione dell’industria comunitaria
(83)
Conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l’esame dell’impatto delle importazioni oggetto di dumping sull’industria comunitaria ha comportato una valutazione di tutti i fattori e indici economici pertinenti e rilevanti per quanto riguarda la situazione dell’industria comunitaria durante il periodo esaminato.
a) Produzione
(84)
Fra il 2002 e il PI, la produzione dell’industria comunitaria si è ridotta del 5 %. In particolare, è aumentata dell’8 % nel 2003, di un ulteriore 12 % nel 2004 e infine è fortemente calata di 25 punti percentuali nel corso del PI.
2002
2003
2004
IP
Produzione (unità)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Indice (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Capacità e indice di utilizzazione degli impianti
(85)
La capacità di produzione è aumentata costantemente durante il periodo in esame. Nel 2003 è aumentata del 4 %, nel 2004 del 19 % e, infine, di 5 punti percentuali nel corso del PI. Questa circostanza corrisponde ad un maggior ricorso a macchinari.
2002
2003
2004
IP
Capacità di produzione (unità)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Indice (2002 = 100)
100
104
123
128
Capacità di utilizzazione
82 %
85 %
80 %
61 %
Indice (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
La capacità di utilizzazione si classifica all’80-85 % per gli anni dal 2002 al 2003, prima di ridursi drasticamente del 61 % nel PI.
c) Scorte
(87)
Fra il 2002 e il PI si sono registrate ampie variazioni del livello delle scorte di prodotti finiti. Si è registrata una prima forte riduzione nel 2003, a testimonianza del clima economico per questo prodotto particolare, ancora favorevole nel 2002 e nel 2003, prima di registrare un forte aumento alla fine del 2004, a causa di un improvviso calo della domanda. Durante il PI, il livello della produzione propriamente detta è stato riveduto al ribasso, come indicato prima, mentre le scorte finali sono ritornate ad un livello più sostenibile.
2002
2003
2004
IP
Scorte finali (unità)
627 641
56 996
943 655
278 406
Indice (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Volume delle vendite
(88)
Le vendite da parte dell’industria comunitaria della propria produzione ad acquirenti indipendenti sul mercato comunitario inizialmente sono aumentate del 6 % nel 2003, di un ulteriore 16 % nel 2004, ma si sono ridotte di 6 punti percentuali nel corso del PI. Globalmente, durante il periodo in esame il volume delle vendite è aumentato del 16 %. Il notevole divario fra il volume della produzione e quello delle vendite sul mercato interno si spiega per il fatto che l’industria comunitaria esporta circa i due terzi della propria produzione al di fuori del territorio comunitario.
2002
2003
2004
IP
Volume delle vendite CE ad acquirenti indipendenti (unità)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Indice (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Quota di mercato
(89)
La quota di mercato detenuta dall’industria comunitaria è andata aumentando regolarmente, di 10 punti percentuali, fra il 2002 e il PI. Più precisamente risultava di quasi il 28 % nel 2002, del 30 % nel 2003 e di circa il 32 % nel 2004, prima di arrivare a quasi il 38 % durante il PI. Questo aumento della quota di mercato va collocato in un contesto di calo dei consumi nella CE, come indicato nel considerando 69.
2002
2003
2004
IP
Quota di mercato dell’industria comunitaria
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Indice (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Crescita
(90)
Fra il 2002 e il PI, mentre il consumo comunitario si è ridotto del 14 %, il volume delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato interno è aumentato del 16 %. L’industria comunitaria ha guadagnato circa 10 punti percentuali della quota di mercato, mentre le importazioni oggetto di dumping hanno guadagnato circa 2,4 punti percentuali della quota di mercato fra il 2002 e il PI.
g) Occupazione
(91)
Il livello di occupazione dell’industria comunitaria si è ridotto di circa il 10 % fra il 2002 e il PI. Fra il 2002 e il 2003 si è ridotto di un ulteriore 4 %, nel 2004 è aumentato di 6 punti percentuali, ma si è ridotto di 12 punti percentuali nel PI, rispecchiando in parte la riduzione della produzione.
2002
2003
2004
IP
Occupazione (persone)
9 604
9 254
9 805
8 632
Indice (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Produttività
(92)
La produttività della manodopera dell’industria comunitaria, calcolata come produzione (in unità prodotte) per persona occupata, è aumentata dell’ordine del 12 % nel 2003, di ulteriori 6 punti percentuali nel 2004 e, infine, si è ridotta di 12 punti percentuali nel PI. Confrontato ad un’improvvisa contrazione del mercato durante il PI, il volume della produzione è stato immediatamente adattato, ma come è stato generalmente osservato, l’adeguamento della manodopera è stato meno rapido, il che ha determinato la perdita di produttività registrata.
2002
2003
2004
IP
Produttività (unità per dipendente)
1 013
1 131
1 192
1 075
Indice (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Retribuzioni
(93)
La retribuzione media per ciascun dipendente nel PI è rimasta approssimativamente allo stesso livello del 2002. Più precisamente, si è ridotta dell’11 % nel 2003, di ulteriori 2 punti percentuali nel 2004 e infine ha registrato un incremento di 14 punti percentuali nel PI.
2002
2003
2004
IP
Costo annuale della manodopera per dipendente (in migliaia di euro)
11
10
10
11
Indice (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Prezzi di vendita e fattori che incidono sui prezzi dell’industria comunitaria
(94)
I prezzi unitari delle vendite comunitarie ad acquirenti indipendenti della produzione dell’industria comunitaria sono andati regolarmente diminuendo, dell’ordine del 42 % complessivo, fra il 2002 e il PI. In particolare, i prezzi si sono ridotti del 25 % nel 2003, di ulteriori 9 punti percentuali nel 2004 e, infine, di altri 8 punti percentuali durante il PI. L’inchiesta ha messo in evidenza una sottoquotazione marginale, o addirittura inesistente, del prezzo di vendita dell'industria comunitaria a causa delle importazioni oggetto di dumping. Per un certo numero di modelli la sottoquotazione risultava superiore ai margini medi di sottoquotazione indicati nel considerando 82.
2002
2003
2004
IP
Prezzo unitario sul mercato CE (euro/unità)
66
49
44
38
Indice (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Redditività e utili sul capitale investito
(95)
Durante il periodo considerato, la redditività delle vendite sul territorio comunitario della produzione dell’industria comunitaria, espressa come percentuale delle vendite nette, è diminuita in maniera costante. La redditività si è ridotta del 24 % nel 2002, del 18 % circa nel 2003 e del 10 % circa nel 2004. Durante il PI l’industria comunitaria ha registrato una perdita pari al -3,6 %.
2002
2003
2004
IP
Redditività delle vendite CE agli acquirenti indipendenti (percentuale delle vendite I nette
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
ROI (utili in percentuale del valore contabile netto degli investimenti)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
Gli utili sul capitale investito (ROI, return on investment), espressi come utili in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, hanno per lo più rispecchiato la tendenza generale descritta precedentemente. Essi si sono ridotti dal 17 % circa nel 2002 fino al -2,1 % durante il PI.
l) Flusso di cassa e capacità di ottenere capitali
(97)
Il flusso di cassa netto risultante dalle operazioni si è anch’esso ridotto durante il periodo in esame. Da un livello equivalente a circa 175 milioni di EUR nel 2002, è passato a circa 125 milioni di EUR nel 2003, con un aumento fino a circa 141 milioni di EUR nel 2004, prima di ridursi drasticamente a circa -25 milioni di EUR nel PI. La situazione si è deteriorata al punto che due delle aziende che costituivano l'industria comunitaria hanno dichiarato fallimento durante la prima metà del 2006, come indicato nel considerando 67. Soltanto la Thomson è stata in grado di ottenere finanziamenti dalla società madre e, in tal modo, ha evitato di aggravare la propria situazione finanziaria. La Ekranas e l’Ecimex non sono state in grado di procurarsi dei capitali. Considerando le prospettive per il futuro, la capacità da parte dell’industria comunitaria di reperire capitali viene ostacolata fortemente dalla scarsa evoluzione della domanda.
2002
2003
2004
IP
Flusso di cassa (in migliaia di euro)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investimenti
(98)
Gli investimenti annuali dell’industria comunitaria per la produzione del prodotto in esame si sono ridotti in maniera continua fra il 2002 e il PI. Essi sono diminuiti del 14 % nel 2003, di ulteriori 25 punti percentuali nel 2004 e di altri 40 punti percentuali nel PI.
2002
2003
2004
IP
Investimenti netti (in migliaia di euro)
81 445
69 807
49 426
16 996
Indice (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Entità del margine di dumping
(99)
Per quanto riguarda le conseguenze per l’industria comunitaria dell’entità dei margini di dumping, dato il volume e i prezzi delle importazioni dai paesi interessati, l’impatto non può essere considerato trascurabile.
o) Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(100)
Il regolamento (CE) n. 2313/2000 del Consiglio (6), ha permesso di imporre misure sulle importazioni di alcuni tubi catodici per televisori a colori originari dell’India e della Repubblica di Corea. Queste misure sono scadute il 21 ottobre 2005, tuttavia riguardavano soltanto uno dei quattro paesi oggetto del presente procedimento e soltanto una parte del codice NC 8540 11 11, sui cinque codici NC citati nel considerando 12. A titolo informativo, il codice NC 8540 11 11 copre circa il 20 % dell’ambito di applicazione del prodotto oggetto del presente procedimento. Date le differenze esistenti fra le situazioni, risulta difficile trarre conclusioni in merito alla ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping.
5. Conclusioni relative al pregiudizio
(101)
Fra il 2002 e il PI, il volume delle importazioni oggetto di dumping per il prodotto in esame originario dei paesi interessati si è ridotto del 3 %, ma la loro quota del mercato comunitario è aumentata di circa 2,4 punti percentuali. I prezzi medi delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati, sulla base dei dati Eurostat, risultavano in genere inferiori a quelli dell’industria comunitaria durante il periodo in esame. Tuttavia durante il PI i prezzi delle importazioni dai paesi interessati non erano sostanzialmente inferiori rispetto a quelli dell’industria comunitaria. In effetti, come indicato nel considerando 82 precedente, su una base media ponderata, la sottoquotazione dei prezzi si collocava fra il -37 % e il 13 % durante il PI, a seconda del paese dell'esportatore. Tuttavia, i dati Eurostat dimostrano che negli anni precedenti al PI, i prezzi delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati risultavano nettamente inferiori a quelli dell'industria comunitaria.
(102)
Durante il periodo in esame è stato rilevato un chiaro deterioramento della situazione dell’industria comunitaria. In primo luogo, due delle tre aziende che costituiscono l'industria comunitaria hanno dichiarato fallimento durante la prima metà del 2006. In secondo luogo, la maggior parte degli indicatori di pregiudizio ha avuto un'evoluzione negativa fra il 2002 e il PI: il volume della produzione è diminuito dell'ordine del 5 %, il tasso di utilizzazione si è ridotto del 25 %, l'occupazione è diminuita del 10 %, i prezzi unitari di vendita sono diminuiti del 42 %, la redditività, gli utili sul capitale investito e il flusso di cassa hanno subito un netto deterioramento e gli investimenti sono diminuiti del 79 %. Il degradarsi della situazione dell'industria comunitaria è stato un fenomeno estremamente rapido, dal momento che si è verificato essenzialmente durante il PI. In effetti, prima del PI, la redditività dell'industria comunitaria era ancora superiore al 10 %.
(103)
Alcuni indicatori hanno dimostrato l’esistenza di un’evoluzione positiva fra il 2002 e il PI. La capacità di produzione è aumentata del 28 %, il volume delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato comunitario è aumentato del 16 % e la quota di mercato dell’industria comunitaria è aumentata di 10 punti percentuali. Tuttavia questa evoluzione non ha potuto impedire il forte deterioramento della situazione finanziaria dell'industria comunitaria, che ha finito per provocare il fallimento di due produttori comunitari.
(104)
In vista di quanto precede si è giunti alla conclusione che l’industria comunitaria abbia subito un pregiudizio materiale ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(105)
A norma delle disposizioni dell’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se le importazioni oggetto di dumping abbiano causato all’industria comunitaria un pregiudizio che può essere considerato grave. Sono stati inoltre esaminati fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che avrebbero potuto arrecare al tempo stesso pregiudizio all’industria comunitaria, per assicurarsi che l’eventuale pregiudizio causato da questi fattori non fosse attribuito alle importazioni oggetto di dumping.
2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(106)
Durante il PI, le importazioni oggetto di dumping provenienti dai quattro paesi interessati hanno rappresentato una notevole quota di mercato, dell’ordine del 19,4 %. Fra il 2002 e il PI, il volume delle importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame originario dei paesi interessati si è ridotto di circa il 3 %, ma la loro quota del mercato comunitario è aumentata di circa 2,3 punti percentuali, poiché il consumo si è ridotto più rapidamente del volume delle importazioni citato prima. Tuttavia è importante osservare che, sia il volume, che la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping, hanno raggiunto un livello massimo nel 2003 e successivamente hanno registrato un declino fino al PI. Durante il periodo in questione, la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping era inferiore di 5,5 punti percentuali rispetto al 2003.
(107)
I prezzi medi delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati, basati sui dati Eurostat, in generale risultavano inferiori a quelli dell’industria comunitaria durante il periodo in esame e probabilmente esercitavano una pressione al ribasso su di essi. Anche i prezzi all’importazione si sono ridotti notevolmente fra il 2002 e il 2004, ma durante il PI hanno registrato un aumento dell’ordine di 12 punti percentuali, come indicato nel considerando 81. Dal momento che l’industria comunitaria aveva gradatamente ridotto i prezzi di vendita nel periodo in esame, i prezzi delle importazioni dai paesi interessati non erano sostanzialmente sottoquotati rispetto a quelli dell’industria comunitaria durante il PI, facendo un raffronto fra i modelli. In effetti, su una base media ponderata, la sottoquotazione dei prezzi si collocava fra il -37 % e il 13 % durante il PI, a seconda dei paesi e degli esportatori. Tuttavia, anche se si sono registrate poche sottoquotazioni, le importazioni oggetto di dumping sono state vendute sottocosto.
(108)
Come indicato nel considerando 102 precedente, la situazione dell’industria comunitaria risulta in forte contrasto fra il periodo 2002/2003 e il PI. È importante osservare che la situazione dell’industria comunitaria si è degradata improvvisamente e questo si è verificato per lo più durante il PI. In effetti, prima del PI, la redditività dell'industria comunitaria si collocava ancora oltre il 10 % e la maggior parte degli indicatori di pregiudizio aveva ancora un andamento positivo. In particolare, fra il 2002 e il 2004, la capacità di produzione è aumentata del 23 %, il volume di produzione è aumentato del 20 %, il volume delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato comunitario è aumentato del 22 % e la quota di mercato detenuta dall’industria comunitaria è passata dal 28 % al 32 %, in un momento in cui il mercato era ancora in espansione. Durante il PI, nel momento in cui il mercato si è improvvisamente contratto del 20 % in un anno, la quota di mercato dell’industria comunitaria ha registrato un aumento fino al 38 %.
(109)
Inoltre è opportuno osservare che l’industria comunitaria ha raggiunto l’indice più elevato di redditività nel 2002 e nel 2003, quando i prezzi di vendita si erano già notevolmente ridotti, quando la sua quota di mercato era la più esigua e il volume delle importazioni oggetto di dumping era al massimo. La redditività è diminuita soltanto durante il PI, quando la quota di mercato dell’industria comunitaria ha raggiunto l’apice e nel momento in cui il volume delle importazioni oggetto di dumping si riduceva e i prezzi delle importazioni stesse aumentavano.
(110)
Per concludere, le importazioni oggetto di dumping potrebbero aver esercitato una pressione al ribasso sui prezzi di vendita dell'industria comunitaria nel corso del periodo dal 2002 fino al PI e potrebbero aver avuto un impatto negativo sulla situazione generale dell'industria comunitaria. Tuttavia, come indicato nei considerando 108 e 109, la situazione dell'industria comunitaria, che presentava segnali contrastanti negli anni precedenti al PI, si è improvvisamente e notevolmente deteriorata durante il PI. Prima di questo periodo la redditività dell'industria comunitaria si collocava ancora oltre il 10 % e analogamente la maggior parte degli indicatori di pregiudizio presentava un'evoluzione positiva. Fra il 2002 e il 2004 la capacità di produzione è aumentata del 23 %, il volume della produzione è aumentato del 20 %, il volume delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato comunitario è aumentato del 22 % e la quota di mercato detenuta dall’industria comunitaria è passata dal 28 % al 32 % circa, in un momento in cui il mercato era ancora in espansione. Si ricorda inoltre che l’industria comunitaria ha raggiunto i massimi livelli di redditività nel 2002 e nel 2003, nel momento in cui la sua quota di mercato era più ridotta e quando il volume delle importazioni oggetto di dumping era al livello massimo. La redditività dell’industria comunitaria si è ridotta durante il PI, nel momento in cui la sua quota di mercato era al livello massimo e, aspetto molto importante, nel momento in cui la presenza delle importazioni oggetto di dumping era effettivamente ridotta sia in termini di volume sia in termini di quote di mercato (cfr. considerando 106) e nel momento in cui i prezzi delle importazioni oggetto di dumping erano aumentati. D’altra parte, l’unico elemento nuovo per il contesto dell’industria comunitaria durante il PI è stata la forte riduzione della domanda, dell'ordine del 20 %. Pertanto, la mancanza di una chiara coincidenza temporale fra il deteriorarsi della situazione dell'industria comunitaria e le conseguenze delle importazioni oggetto di dumping, mette seriamente in discussione la correlazione fra l'evoluzione delle importazioni e la situazione dell’industria comunitaria. Non si può quindi concludere che le importazioni oggetto di dumping abbiano svolto un ruolo determinante nel pregiudizio subito dall’industria comunitaria.
3. Effetti di altri fattori - Andamento del consumo
(111)
Diverse parti in causa hanno indicato che la riduzione della domanda di CPT è stata la causa principale dell’improvviso pregiudizio subito dall’industria comunitaria.
(112)
In effetti, come dimostrato nel considerando 69, il consumo di CPT si è improvvisamente ridotto dell'ordine del 20 % durante il PI. Questa riduzione del consumo è stato l'unico parametro che ha avuto come conseguenza un cambiamento radicale dell’ambito dell’industria comunitaria. Esso coincide inoltre con un notevole deterioramento della situazione dell’industria comunitaria. L’inchiesta ha dimostrato che la diminuzione improvvisa della domanda ha effettivamente avuto un impatto negativo sulla situazione dell’industria comunitaria, come pure l’improvvisa riduzione della redditività e del flusso di cassa deriva direttamente dalla contrazione del mercato in questione, mediante un effetto dei costi (perdita di produttività durante il PI come dimostrato nel considerando 92 e aumento dei prezzi unitari della produzione) e un effetto dei prezzi (sovracapacità improvvisa). Durante il PI la domanda di CPT è diventata completamente inelastica rispetto ai prezzi, come dimostrato dal fatto che la notevole riduzione dei prezzi osservata fra il 2004 e il PI non ha comportato un aumento del volume delle vendite. Viceversa, la domanda in realtà è diminuita dell’ordine del 20 %.
(113)
L’inchiesta ha dimostrato che la riduzione della domanda di CPT coincide con un aumento della penetrazione sul mercato dei televisori a schermo piatto [Liquid Crystal Display (LCD) e schermi al plasma], che hanno registrato un forte aumento, passando da una quota del mercato inferiore all’1 % nel 2002, fino al 28 % nel PI. I televisori a schermo piatto sono in concorrenza diretta con i CPT ed entrambi i prodotti sono del tutto intercambiabili. Sebbene le tecnologie LCD e plasma non siano completamente nuove, soltanto durante il PI i prezzi dei televisori a schermo piatto sono diminuiti significativamente, con una riduzione del 44 % fra il 2001 e il PI. Questa riduzione dei prezzi dei televisori a schermo piatto, da un lato, ha reso questi modelli più attraenti per i consumatori, riducendo quindi la domanda di televisori con CPT, mentre, dall’altro, ha esercitato una pressione diretta sui prezzi di vendita dei televisori con CPT, che è stato necessario ridurre per rimanere competitivi rispetto ai nuovi modelli a schermo piatto, più attraenti. A titolo d’esempio, i televisori a schermo piatto hanno rappresentato il 63 % del valore totale delle vendite di televisori acquistati nel Regno Unito nel 2005, rispetto al 37 % soltanto nel 2004. Sia il risultato dell’inchiesta sia le informazioni ottenute dalle indagini di mercato suggeriscono che il volume delle vendite di televisori con CPT ha raggiunto il livello massimo nell’UE nel 2004 e che a decorrere da questa data la domanda è costantemente in diminuzione.
4. Conclusione sul nesso di causalità
(114)
I dati suggeriscono che le importazioni oggetto di dumping abbiano esercitato una pressione sui prezzi dell’industria comunitaria e hanno probabilmente contribuito anche alla situazione di pregiudizio. Tuttavia, un’analisi più dettagliata, basata in particolare sull’evoluzione delle tendenze nell’arco del periodo considerato, non ha consentito di individuare un nesso causale, dal momento che non c’è una coincidenza temporale fra il deteriorarsi della situazione dell’industria comunitaria e l’evoluzione delle importazioni oggetto di dumping.
(115)
D’altra parte va sottolineato che l’inchiesta ha dimostrato che effettivamente esisteva una coincidenza temporale fra la situazione pregiudizievole dell'industria comunitaria e l'improvvisa e radicale riduzione della domanda di CPT nella Comunità. Questo si è tradotto in un aumento dei costi unitari di produzione e in un'ulteriore riduzione dei prezzi. Questa forte riduzione coincide perfettamente con la sempre maggiore penetrazione del mercato della tecnologia dei televisori a schermo piatto.
(116)
Per concludere, non è stato possibile stabilire che le importazioni oggetto di dumping, considerate isolatamente, abbiano causato un pregiudizio materiale. Sono stati esaminati altri fattori, conformemente all’articolo 3, paragrafo 7, del regolamento di base e il pregiudizio può effettivamente essere attribuito alle conseguenze di un’improvvisa forte riduzione della domanda e di un aumento della disponibilità della tecnologia a schermo piatto a prezzi competitivi.
F. PROPOSTA DI CHIUSURA DEL PROCEDIMENTO SENZA ISTITUZIONE DI MISURE
(117)
Date le conclusioni cui si è giunti nei considerando da 105 a 114 per quanto riguarda il fatto che non è stato possibile stabilire in misura sufficiente un nesso causale fra il pregiudizio subito dall'industria comunitaria e le importazioni oggetto di dumping, la Commissione ritiene che il presente procedimento antidumping debba essere chiuso conformemente all'articolo 9, paragrafi 2 e 3, del regolamento di base,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
È chiuso il procedimento antidumping relativo alle importazioni di tubi catodici per televisori a colori, ivi compresi tubi per video monitor, di tutte le dimensioni, dichiarati a norma dei codici NC 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 e 8540 11 99, originari della Repubblica popolare cinese, della Repubblica di Corea, della Malaysia e della Thailandia.
Articolo 2
La presente decisione entra in vigore il giorno successivo a quello della pubblicazione sulla Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Fatto a Bruxelles, il 15 novembre 2006.