Nařízení Rady (ES) č. 1676/2001
ze dne 13. srpna 2001
o uložení konečného antidumpingového claz dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího z Indie a Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PŘEDBĚŽNÁ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 367/2001 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen "PET") filmu kódu KN 39206219 a ex39206290, pocházejícího z Indie a Korejské republiky (dále jen "Korea").
(2) Je třeba připomenout, že období šetření dumpingu a poškození zahrnovalo období od 1. dubna 1999 do 31. března 2000 (dále jen "OŠ"). Šetření vývoje podstatného pro analýzu poškození zahrnovalo období od 1. ledna 1996 do 31. března 2000 (dále jen "posuzované období").
B. NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ
(3) Po zavedení předběžných opatření na dovozy PET filmu pocházejícího z Indie a Korey předložilo více dotčených stran své písemné připomínky. Stranám, které o to požádaly, byla rovněž poskytnuta možnost ústního slyšení.
(4) Komise dále hledala a prověřila všechny údaje, které považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(5) Dodatečné kontrolní návštěvy byly provedeny v prostorách těchto uživatelů:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Německo
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gent, Belgie
- Leonhard Kurz GmbH & Co., Fürth, Německo
- Eurofoil, Blaenavon, U.K.
(6) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během které mohly k tomuto oznámení zaujmout stanovisko.
(7) Předložené ústní i písemné připomínky stran byly zváženy a předběžná zjištění byla podle nich v případě potřeby upravena.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
a) Námitky stran
(8) Někteří vyvážející výrobci opětovně namítali, že pokovený PET film by měl být vyňat z působnosti tohoto řízení, s odůvodněním, že pokovený PET film nelze považovat za shodnou se základním PET filmem, neboť má jiné základní fyzikální a technické vlastnosti, vyžaduje jiné výrobní zařízení a postupy, její výroba je v důsledku toho mnohem nákladnější, a proto se také prodává za vyšší cenu. Tyto strany rovněž namítaly, že použití pokoveného PET filmu je jiné než použití základního PET filmu a spadá také pod jiné kódy KN než ex39206219 a 39206290, a to pod kód KN 3921.
b) Výsledky šetření
(9) Šetření ukázalo, že proces pokovení prováděný srážením par, který spočívá v přidání kovu jako je např. hliník, nemění fyzikální, technické a chemické vlastnosti PET filmu. Navíc při mnoha druzích použití lze zaměnit základní a pokovený PET film a lze je použít ke stejným nebo podobným účelům. Potvrzují se tedy předběžná zjištění uvedená v bodě odůvodnění 19 prozatímního nařízení v tom smyslu, že základní a pokovený PET film představují jediný výrobek a že spadá pod kódy KN, kterých se toto řízení týká, tj. ex39206219 a 39206290.
(10) Je třeba poznamenat, že skutečnost, že na výrobu pokoveného PET filmu je nutná další fáze výroby spojená s vyššími výrobními náklady a vyšší prodejní cenou, nelze považovat za dostatečný důvod k vynětí určitého typu PET filmu z působnosti tohoto řízení.
(11) Konečně, šetření ukázalo, že pokovený PET film je třeba odlišit od filmu, která je zesílený, laminovaný, vyztužený nebo podobně kombinovaný s jinými materiály. Tyto postupy mění základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti PET filmu v takovém rozsahu, že výsledný výrobek nelze považovat za dotyčný výrobek. Navíc je třeba poznamenat, že pouze tehdy, je-li PET film kombinován s jinými materiály tímto způsobem, je výsledný výrobek zařazen pod kód KN 3921.
(12) Protože kromě výše uvedených nejsou další připomínky, potvrzuje se popis uvedený v bodech odůvodnění 9 a 22 prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(13) Protože nejsou žádné připomínky, potvrzuje se definice obdobného výrobku, jak je uvedena v bodě odůvodnění 23 prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Obecná metoda
a) Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(14) Protože nejsou k těmto bodům žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v bodech odůvodnění 28 až 34 prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí
(15) Potvrzuje se obecná metoda zjištění dumpingového rozpětí u zkoumaných firem tak, jak je popsána v bodě odůvodnění 35 prozatímního nařízení.
(16) Obecná metoda zjištění dumpingového rozpětí u spolupracujících firem, které nebyly zahrnuty do provedených kontrol, popsaná v bodě odůvodnění 36 prozatímního nařízení, se potvrzuje. Při zjišťování dumpingového rozpětí u spolupracujících firem, které nebyly zahrnuty do provedených kontrol, nebyl brán zřetel na nulové nebo zanedbatelné dumpingového rozpětí.
(17) Potvrzuje se obecná metoda zjišťování dumpingového rozpětí u vyvážejících výrobců, kteří nezodpověděli dotazníky ani se neohlásili jiným způsobem, tak, jak je popsána v bodech odůvodnění 37 a 38 prozatímního nařízení. Protože v případě Korey byl pouze u jediného ze tří kontrolovaných vyvážejících výrobců zjištěn dumping, byla zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na základě váženého průměrného dumpingového rozpětí u reprezentativního počtu modelů, které vyvezl výše uvedený vyvážející výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětí.
(18) Je třeba poznamenat, že v případech, kdy vyvážející výrobce vyvážel do Společenství více než jeden typ výrobku, byla vážené průměrné dumpingové rozpětí stanoveno výpočtem z dumpingu zjištěného u každého typu výrobku, aniž by byl vynulován "negativní dumping", který byl u jednotlivých typů zjištěn.
2. Indie
a) Běžná hodnota a vývozní cena
(19) Protože nejsou další připomínky, potvrzují se zjištění bodů odůvodnění 39 až 42 prozatímního nařízení.
b) Srovnání
i) Úroveň obchodu
(20) Jeden indický vyvážející výrobce opakovaně požadoval zohlednění rozdílů v úrovni obchodu mezi prodejem dotyčného výrobku obchodníkům na domácích a vývozních trzích (viz bod odůvodnění 47 prozatímního nařízení).
(21) Po oznámení podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě byla přijata předběžná opatření, bylo namítnuto, že na obou trzích (domácím i vývozním) existují dvě úrovně obchodu a že by mělo být provedeno selektivní srovnání: vývozní ceny účtované obchodníkům by měly být porovnány s běžnými hodnotami zjištěnými na základě prodeje obchodníkům a vývozní ceny účtované konečným uživatelům porovnány s běžnými hodnotami zjištěnými na základě prodeje konečným uživatelům.
(22) Ačkoli údaje obsažené v odpovědi na dotazník a následně ověřené již naznačovaly, že u srovnatelných modelů neexistují na různých úrovních obchodu žádné trvalé a jednoznačné rozdíly, pokud jde o funkce a ceny, jsou-li prodávány na domácím trhu vyvážející země. Vzhledem k tomu se potvrzují zjištění uvedená v bodech odůvodnění 46 a 47 prozatímního nařízení a požadavek selektivního srovnání se zamítá.
ii) Jiné úpravy
(23) Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že by měla být vývozní cena s ohledem na dávky získané podle Duty Entitlement Passbook ("DEPB") upravena na základě stavu po vývozu podle "ostatních faktorů" v čl. 2 odst. 10 písm. k) a podle čl. 2 odst. 10 písm. b) "Dovozní poplatky a nepřímé daně" (v závislosti na vývozci) základního nařízení. Tvrdili, že příjem z DEPB měl za následek nižší vývozní cenu, a Komise tudíž měla připočíst tento příjem k vývozní ceně, aby bylo srovnání s běžnou hodnotou spravedlivé, neboť domácí prodej nemá z tohoto příjmu žádný užitek. Navíc indičtí vývozci tvrdili, že snížení antidumpingového cla s přihlédnutím k dotacím na vývoz provedené v souladu s čl. 14 odst. 1 základního nařízení formou stávajícího vyrovnávacího cla nebylo právně opodstatněné, neboť vyrovnávací cla byla stanovena na základě jiného období šetření.
(24) V čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zvažuje pouze možnost takových úprav, které ovlivňují srovnatelnost cen. V odpovědích na dotazník a během kontrol provedených na místě byly dávky DEPB vždy zaúčtovány jako "jiný příjem", a nikoli jako "negativní náklady", které se přičítají k nákladům za suroviny při vývozu zboží. Z tohoto důvodu již na základě účetních záznamů společnosti neexistuje žádná zřejmá souvislost mezi tvorbou cen u vývozního zboží a obdrženými dávkami DEPB.
(25) Ustanovení čl. 14 odst. 1 základního nařízení, které odráží článek VI dohody GATT, ukazuje, že k takovým dotacím lze v antidumpingovém šetření a při každém nařízení o uložení antidumpingového cla i nepřímo přihlížet za předpokladu, že se na výrobek neuplatňuje současně antidumpingové a vyrovnávací clo s cílem upravit stejnou situaci, která z dumpingu či poskytnutí dotace vyplývá. Logicky tak čl. 14 odst. 1 základního nařízení směřuje k zabránění dvojímu uložení cla, aby nebyla upravována stejná situace vyplývající z dumpingu či vývozních dotací, a proto je třeba vyrovnávací clo vyplývající z vývozních dotací odečíst nezávisle na období šetření, na jehož základě bylo stanoveno. Je třeba poznamenat, že byla provedena úprava podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení tak, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 78 a 79. Ze všech těchto důvodů musela být výše uvedený požadavek zamítnut.
c) Dumpingové rozpětí
(26) Protože nejsou žádné připomínky ani nové informace, potvrzuje se metoda uvedená v bodech odůvodnění 51 až 53.
(27) Konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z dovozní ceny CIF na hranice Společenství je následující:
Ester Industries Limited | 64,5 % |
Flex Industries Limited | 42,9 % |
Garware Polyester Limited | 65,3 % |
Jindal Polyester Limited | 0 % |
Dumpingové rozpětí u spolupracujících firem nezahrnutých do kontroly | 57,70 % |
Zbytkové dumpingové rozpětí u nespolupracujících firem | 65,3 % |
3. Korea
a) Běžná hodnota
(28) Dva korejští spolupracující vyvážející výrobci namítali, že tzv. tuzemský vývozní prodej (tj. domácí prodej určený pro vývozní trhy po dalším zpracování a/nebo balení) byl bez jakéhokoli právního podkladu z výpočtu běžné hodnoty vyloučen. Je však zřejmé, že korejské orgány povolují takový prodej, aniž by se na něj vztahovala ještě další tuzemská daň z prodeje (DPH); navíc může prodávající převést na kupujícího nárok na vrácení cla a prodej se běžně uskutečňuje v cizí měně. Z tohoto postupu je zřejmé, že prodej v Korey je strukturován tak, že zboží je určeno na vývoz a příslušný prodej neumožňuje přiměřené srovnání. Proto je zachován přístup použitý pro prozatímní stanovení.
(29) Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění popsaná v bodě odůvodnění 57 prozatímního nařízení.
b) Vývozní cena
(30) Dva z vyvážejících výrobců byli napojeni na dovozce ve Společenství a oba uvedli, že podle jejich mínění je míra zisku přidělená těmto dovozcům (5,5 %) nepřiměřeně vysoká, neboť jejich funkce je omezena pouze na přefakturování prodeje a v prodeji samotném nehrají aktivní roli. Bylo naznačeno, že tito napojení dovozci nevytvářejí sami žádný zisk, ale pouze získávají provizi za uskutečněný prodej. Na to lze namítnout, že uvedená provize nemusí být směrodatná, neboť se jedná o napojené strany. Skutečnost, že napojení dovozci mohou být odměňováni formou fixních provizí, nemusí nutně cokoli vypovídat o funkcích, které tito dovozci plní. Nikdo ze stěžovatelů navíc nepředložil žádné konkrétní údaje, které by naznačovaly, že by použitá míra zisku nebyla v souladu se převládajícími tržními podmínkami.
(31) Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění popsaná v bodě odůvodnění 58 prozatímního nařízení.
c) Srovnání
i) Pohyblivost směnného kurzu
(32) Na základě žádosti korejských vyvážejících výrobců byla znovu přezkoumána úprava zohledňující trvalý pohyb směnného kurzu. Na základě přezkumu byl použit průměrný směnný kurz platný dva měsíce před vystavením faktury.
ii) Vrácení cla
(33) Všichni korejští spolupracující vyvážející výrobci považovali metodu použitou k připočtení vráceného cla k domácím prodejům za nepřiměřenou, a to zejména proto, že dotyčné suroviny se používají i k výrobě jiných výrobků než PET filmů. Komise proto tuto otázku znovu zvážila a rozhodla se přijmout pozměněný přístup sestávající ze dvou kroků.
(34) Nejprve bylo spočítáno množství surovin nakoupených a použitých výlučně na výrobu PET filmu (určené jak pro domácí prodej, tak na vývoz) s použitím koeficientů schválených na vnitrostátní úrovni a vyjádřené jako procento celkového množství nakoupených surovin. Tato procentní sazba se potom použila pro každou jednotlivou dodávku surovin. Tím byla každá surovina v příslušném poměru připočtena jak k domácím, tak k zahraničním prodejům, při nichž byla surovina použita (jak v případě dotyčného výrobku, tak jiných výrobků). Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, začalo připočítávání s dodávkami, na něž bylo uplatněno nejnižší clo. V případě dvou vyvážejících výrobců to vedlo ke zvýšení částky vráceného cla.
předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 59 až 65 prozatímního nařízení se potvrzují s výjimkou výše uvedených bodů týkajících se vrácení cla a pohybu směnného kurzu.
d) Dumpingové rozpětí
(35) Zjištění bodů odůvodnění 66 a 67 prozatímního nařízení se potvrzují s výjimkou jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který odmítl použití srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s jednotlivými vývozními transakcemi ke stanovení jeho dumpingového rozpětí s tím, že pouhá změna vývozní ceny v závislosti na zákazníkovi, regionu nebo časovém období není dostatečným důvodem k použití váženého průměru jako výpočtové metody ke stanovení dumpingového rozpětí. Přezkum této záležitosti ukázal, že schéma vývozních cen je u každého zákazníka jiné a že na stupeň dumpingu praktikovaný vývozcem to nemá žádný podstatný vliv. Metoda stanovení dumpingového rozpětí u kontrolovaných firem popsaná v bodech odůvodnění 66 a 67 prozatímního nařízení byla proto v případě uvedeného vyvážejícího výrobce změněna tak, že vážená průměrná běžná hodnota nebyla porovnána s cenami jednotlivých vývozních transakcí, nýbrž s váženými průměrnými vývozními cenami.
(36) Konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství je následující:
Kolon Industries Limited | 0,0 % |
SKC Industries Limited | 7,5 % |
Toray Saehan Industries | 0,0 % |
Dumpingové rozpětí u spolupracujících firem nezahrnutých do kontroly | 7,5 % |
Zbytkové dumpingové rozpětí u nespolupracujících firem | 13,4 % |
E. ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(37) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že vymezení výrobního odvětví Společenství a následně analýza poškození by neměly být omezeny na tři spolupracující výrobce ve Společenství, kteří podali stížnost, nýbrž by měly být rozšířeny na všechny výrobce ve Společenství, včetně firmy Fapack, která se řízení účastnila při podání stížnosti a která předložila určité základní údaje, a tři jiné výrobce ze Společenství, kteří si nestěžovali, ale kteří jsou napojeni na vyvážející výrobce a kteří rovněž předložili určité základní údaje.
(38) V bodě odůvodnění 73 prozatímního nařízení se potvrzuje, že všech sedm subjektů skutečně patří mezi výrobce ze Společenství, a představují tedy výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4. odst. 1 základního nařízení. Jak je však popsáno v bodě odůvodnění 70 prozatímního nařízení, předložili zmínění čtyři výrobci ze Společenství pouze některé základní údaje, nezodpověděli však úplně dotazník určený pro výrobce ze Společenství. Tyto údaje proto nemohly být použity pro účely posouzení situace ve výrobním odvětví Společenství. Z tohoto důvodu nebyli tito výrobci ze Společenství zahrnuti do vymezení výrobního odvětví Společenství. Výše uvedená námitka musela být proto odmítnuta.
(39) Jedna dotčená strana zpochybnila zjištění, že na výrobní odvětví Společenství připadá více než 70 % celkové výroby PET filmu ve Společenství. Komise tuto skutečnost přezkoumala a zjistila, že došlo k administrativní chybě. Výrobní odvětví Společenství ve skutečnosti představuje 60 % celkové výroby ve Společenství.
(40) Některé dotčené strany navrhovaly, aby v případě, že pokovený PET film bude i nadále zahrnut do definice dotyčného výrobku, byli někteří výrobci pokoveného PET filmu rovněž považováni za výrobce ze Společenství tvořící část výrobního odvětví Společenství.
(41) Šetření ukázalo, že dotyčné společnosti nevyrábějí základní PET film, ale ve skutečnosti kupují základní PET film z různých zdrojů a potom provádějí dodatečný proces pokovení. Tato dodatečná fáze výroby však sama o sobě nestačí k tomu, aby byly považovány za výrobce PET filmu ze Společenství. Jedná se o podniky, které výrobek pouze dále zpracovávají, aniž by tím měnily jeho základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti.
F. ÚJMA
1. Spotřeba ve Společenství
(42) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace, potvrzují se předběžná zjištění týkající se spotřeby ve Společenství popsaná v bodech odůvodnění 76 až 79 prozatímního nařízení.
2. Dotyčné dovozy
a) Úvodní poznámka
(43) Někteří vyvážející výrobci uplatňovali argument, že dovozy přisuzované vyvážejícím výrobcům, u nichž nebyl zjištěn dumping, by měly být z analýzy poškození vyloučeny. I kdyby byly tyto dovozy z analýzy vyloučeny, zůstal by tím závěr o existenci hmotné škody způsobené dumpingovými dovozy nezměněn. Kromě toho by cenové podbízení, stejně jako zvýšení objemů a podílů na trhu, však zůstaly značné a zbývající dovozy, u kterých byl dumping zjištěn, by stále ještě představovaly více než 13 % trhu Společenství. Rovněž pokles prodejních cen by byl stále významný.
b) Kumulativní posouzení účinků dotyčných dovozů
(44) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že dovozy PET filmu pocházející z Indie by neměly být kumulovány s dovozy tohoto výrobku z Korey, a to vzhledem k existujícím rozdílům v podmínkách hospodářské soutěže. Tento argument byl zdůvodněn tím, že objem dovozů, podíly na trhu a ceny se v roce 1997 a v OŠ vyvíjely odlišně.
(45) Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi korejskými a indickými dovozy, vezme-li se v úvahu celé posuzované období, tj. období mezi rokem 1996 a OŠ, a nikoli mezi rokem 1997 a OŠ, jak bylo navrhováno, byl vývoj objemu dovozů, podílů na trhu a dovozních cen ve skutečnosti obdobný. Dále se také potvrzuje, že objemy dovozů z obou zemí byly v průběhu celého období šetření značné. Navíc bylo zjištěno významné cenové podbízení jak u dovozů pocházejících z Indie, tak z Korey, přičemž obě země používaly stejné prodejní kanály s podobnými obchodními podmínkami. Tento argument musí být tedy odmítnut. Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění uvedená v bodě odůvodnění 85 prozatímního nařízení, ve kterých se konstatuje, že dovozy pocházející z dotyčných zemí by měly být posuzovány kumulativně.
c) Objem, podíly na trhu a ceny dotyčných dovozů
(46) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace o objemu a cenách dovozů z dotyčných zemí, potvrzují se závěry prozatímního nařízení.
d) Cenové podbízení
(47) Pokud jde o úroveň cenového podbízení, zpochybnili někteří indičtí vyvážející výrobci skutečnost, že Komise nezohlednila při výpočtu vážených průměrných vývozních cen vyrovnávací cla uložená v roce 1999 na dovozy PET filmu pocházející z Indie. Opakovali svou žádost o úpravu podle úrovně obchodu, neboť indičtí vývozci prodávají PET film převážně velkoobchodníkům, zatímco výrobní odvětví Společenství ji prodává téměř vždy přímo uživatelům.
(48) Úroveň cenového podbízení byla vypočítána znovu tak, že k vývozním cenám byla v příslušných případech připočítána vyrovnávací cla. Pokud jde o úpravu podle úrovně obchodu, potvrdila další analýza za prvé, že tak, jak je popsáno v bodě odůvodnění 93 prozatímního nařízení, nezávisí prodejní cena účtovaná velkoobchodníkům nebo uživatelům na typu zákazníka, ale spíše na množství koupeného zboží; a za druhé, že uvedené dvě úrovně obchodu nejsou dostatečně jasně odlišené a není mezi nimi jasný cenový rozdíl. Navíc se potvrzuje, že na rozdíl od toho, co tvrdí některé dotčené strany, prodává výrobní odvětví Společenství dotyčný výrobek nejen uživatelům, ale i distributorům a velkoobchodníkům. Kromě toho bylo zjištěno, že je více společností, které zásobují jak vyvážející výrobci z dotyčných zemí, tak výrobní odvětví Společenství.
(49) V rámci výše uvedených okolností byla míra cenového podbízení na základě důkazů předložených dotčenými stranami přezkoumána a v nutných případech upravena. Upravené míry cenového podbízení u jednotlivých zemí vyjádřené jako procento z cen výrobního odvětví Společenství jsou následující:
- Korea: 14,9 % až 36,8 %, s váženým průměrem 20,6 %
- Indie: 34,5 % až 44,8 %, s váženým průměrem 37,5 %.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
(50) Více dotčených stran zpochybnilo závěr učiněný v prozatímním nařízení, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, s odůvodněním, že mezi rokem 1996 a OŠ se některé ukazatele (např. výrobní kapacita, výroba, objem prodeje, produktivita, stav zásob a mzdy) vyvíjely pozitivně.
(51) V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ne všechny ukazatele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení se musí nutně vyvíjet negativně, aby se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu. V tomto případě ztratilo výrobní odvětví Společenství podíly na trhu a vlivem nízkých cen dovozů z dotyčných zemí bylo nuceno výrazně snížit své prodejní ceny, a tím se zhoršila jeho finanční situace.
(52) Jeden korejský vyvážející výrobce zpochybnil skutečnost, že by výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, s odůvodněním, že jak je uvedeno v bodě odůvodnění 159 prozatímního nařízení, je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné a v OŠ zaujímalo na trhu Společenství stále důležité postavení.
(53) Skutečnost, že je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné, nevylučuje zjištění o vzniku hmotné škody. Zjištění, že je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné, byl učiněn v rámci analýzy zájmu Společenství, při které byl mimo jiné zkoumán účinek přijetí či nepřijetí antidumpingových opatření na různé subjekty ve Společenství. Nic z výše uvedeného nemění cokoli na závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, jak bylo dokázáno celou řadou ukazatelů včetně výrazné ztráty podílu na trhu v posuzovaném období. Tento argument musí být proto odmítnut.
(54) Jeden korejský vyvážející výrobce uvedl, že zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství, které nastalo mezi lety 1998 a 1999, je v rozporu se skutečností, že během stejného období uskutečnilo jen omezené investice. Zde je třeba poznamenat, že jak je uvedeno v bodě odůvodnění 108 prozatímního nařízení, byly tyto investice zaměřené na zvýšení kapacity uskutečněny v letech 1997 a 1998. Jelikož však nově instalovaná zařízení byla uvedena do provozu až v letech 1998 a 1999, nedošlo ke zvýšení výrobní kapacity a investic v tomtéž období.
(55) Někteří indičtí vývozci tvrdili, že omezení analýzy objemu prodejů výrobního odvětví Společenství a jeho cen na domácí prodej není v souladu s ustanovením čl. 3 odst. 4 Antidumpingové dohody Světové obchodní organizace (WTO), neboť uvedená dohoda se vztahuje na všechny prodeje, tedy i na vývoz.
(56) Zde je třeba poznamenat, že posouzení poškození bylo provedeno v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení a ustálenou praxí orgánů Společenství. Navíc se čl. 3 odst. 4 ve spojení s čl. 3 odst. 1 a 2 Antidumpingové dohody WTO jednoznačně odvolává na posouzení dopadu dumpingových dovozů na ceny na domácím trhu a na situaci v domácím odvětví. Účelem tohoto typu šetření je mimo jiné zkoumat účinek dumpingových dovozů z jedné nebo více zemí do Společenství (nikoliv účinek dumpingových dovozů na trhy třetích zemí) a zjistit poškození výrobního odvětví Společenství způsobené pouze na domácím trhu, neboť dopad na vývozy a vývozní trhy je v souvislosti s posouzením škod irelevantní. Tento argument musí být proto odmítnut. S ohledem na ustálenou praxi byl však zkoumán výkon vývozu v rámci příčinné souvislosti mezi dumpingovými dovozy a poškozením, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 144 prozatímního nařízení.
(57) Na základě výše uvedeného se potvrzují předběžná zjištění o hmotné škodě způsobené výrobnímu odvětví Společenství během OŠ.
G. PŘÍČINA POŠKOZENÍ
(58) Některé dotčené strany tvrdily, že posouzení příčinné souvislosti bylo chybné, neboť zhoršení u některých ukazatelů škod, jako jsou ziskovost, peněžní toky, návratnost investic a schopnost zvýšení kapitálu, by mělo být přisuzováno spíše autonomnímu cyklickému vývoji, kterým výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období prošlo, než vlivu dotyčných dovozů.
(59) Za prvé neexistují žádné náznaky, že by výrobní odvětví Společenství prodělávalo nějaké cyklické výkyvy. Za druhé, další analýza finanční situace výrobního odvětví Společenství potvrdila, že zhoršení bylo zapříčiněno zejména poklesem jednotkových prodejních cen. Jelikož jednotkové výrobní náklady během celého posuzovaného obdobní klesly, nelze zhoršení přičítat vyšším nákladům výroby v souvislosti s novými investicemi.
(60) Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné nové informace, se potvrzují předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 119 až 123 prozatímního nařízení.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Nenapojení dovozci a obchodníci
(61) Jeden nenapojený dovozce namítal, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v bodě odůvodnění 188 prozatímního nařízení, se zavedením vyrovnávacích cel snížila dostupnost indického PET filmu na trhu Společenství a že zavedení antidumpingových cel na základě tohoto nařízení mu znemožní získat PET filmy od svých tradičních indických dodavatelů. Dále namítal, že výrobní odvětví Společenství samo dováží PET film, který vyrábí mimo hranice Společenství, a že díky tomuto vztahu dojde k omezení jakýchkoli skutečných alternativních zdrojů dodávek.
(62) V tomto ohledu údaje Eurostatu ukázaly, že mezi rokem 1999 (předběžná vyrovnávací cla byla uložena v srpnu 1999) a rokem 2000 se dovozy z Indie zvýšily o 11 %. Pokud jde o výši navrhovaných antidumpingových cel, nelze vyloučit, že budou mít za následek zvýšení dovozních cen. Avšak vzhledem k různé výši navrhovaných opatření lze současně očekávat, že někteří dotyční vyvážející výrobci budou i nadále prodávat na trhu Společenství, nikoli však již za dumpingové ceny. Pokud se týká existence alternativních zdrojů dodávek, bylo zjištěno, že v průběhu roku 1999 nakoupilo výrobní odvětví Společenství PET filmy pocházející z USA a Japonska, tj. ze dvou hlavních vyvážejících zemí, jichž se netýká toto řízení, což představovalo přibližně 35 % všech dovozů z těchto zemí. Potvrzuje se proto, že jsou k dispozici i jiné alternativní zdroje dodávek.
2. Uživatelé PET filmu ve Společenství
(63) Je třeba poznamenat, že z 23 uživatelů, kteří spolupracovali v předběžné fázi řízení a na něž připadá téměř 40 % celkových dovozů z dotyčných zemí, pouze jediný vyjádřil po zavedení předběžných cel své obavy. Tento nízký stupeň reakcí by mohl nasvědčovat tomu, že opatření nebudou mít na dotyčné uživatele žádný podstatný dopad.
(64) Čtyři další uživatelé, kteří se přihlásili po zavedení předběžných opatření, vznesli námitku, že by jim zavedení cel mohlo omezit výběr dodavatelů, a případně způsobit i nedostatek PET filmu na trhu Společenství. Tito uživatelé rovněž namítali, že od okamžiku zavedení předběžných cel došlo na trhu Společenství ke zvýšení cen PET filmu, což má negativní vliv na jejich konkurenceschopnost na světovém trhu.
(65) V tomto ohledu je třeba připomenout, že již v rámci předběžného řízení bylo zjištěno, že zkoumaní uživatelé nakupovali v průměru přibližně 58 % své spotřeby PET filmu od výrobního odvětví Společenství, přibližně 28 % z dotyčných zemí a asi 14 % ze třetích zemí. Navíc na trhu Společenství vyvíjejí aktivní činnost i další významné subjekty, tj. výrobní odvětví Společenství a další výrobci ze Společenství, jeden ekonomický subjekt ze Společenství, několik vyvážejících výrobců z dotyčných zemí a ze třetích zemí. Takže i když nelze vyloučit, že u některých vyvážejících výrobců z dotyčných zemí dojde po zavedení antidumpingových opatření ke snížení vývozů do Společenství, je nepravděpodobné, že by na trhu Společenství nastal nedostatek dotyčného výrobku. Na druhé straně, pokud by navrhovaná opatření nebyla zavedena, mohlo by možné zastavení výroby PET filmu ve výrobním odvětví Společenství vést k vážnému omezení dodávek, jak je popsáno v bodě odůvodnění 185 prozatímního nařízení.
(66) K úrovni cen je třeba poznamenat, že uživatelé měli až dosud prospěch z uměle nízkých cen způsobených nekalými obchodními praktikami. Prodejní ceny na trhu Společenství mezi rokem 1996 a OŠ klesly v průměru o 40 %. I když nelze vyloučit zvýšení cen PET filmu ve Společenství, očekává se, že bude jen mírné. To podporuje zejména výše uložených cel pro určité dotyčné vyvážející výrobce a přítomnost určitého počtu dalších účastníků na trhu Společenství, kteří si budou konkurovat.
(67) Další analýza a kontrolní návštěvy u uživatelů navíc potvrdily, že PET film používaný jako surovina pro různé hotové výrobky nepředstavuje často žádnou významnou nákladovou položku, že výrobky, které obsahují PET film, tvoří pouze malou část celkové výroby výrobků a konečně že uživatelé hledají zdroje svých výrobků ve Společenství i v jiných třetích zemích, kterých se toto řízení netýká. Nelze však vyloučit, že u některých uživatelů, pro něž představuje PET film klíčovou surovinu, budou mít antidumpingová cla významný dopad na celkové náklady výroby. To však obecně nemění nic na celkovém výsledku šetření. Zjištění bodu odůvodnění 183 prozatímního nařízení uvádějící, že zavedení cel nebude mít pravděpodobně obecně žádný významný dopad na uživatele PET filmu, se proto potvrzují.
3. Závěry k zájmu Společenství
(68) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace týkající se zájmu Společenství, potvrzují se zjištění popsaná v bodech odůvodnění 156 až 191 prozatímního nařízení.
I. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Výše potřebná k odstranění škody
(69) Na základě metody popsané v bodech odůvodnění 193 až 195 prozatímního nařízení a se zohledněním výše uvedených argumentů a úprav v souvislosti s výpočtem cenového podbízení byla stanovena výše potřebná k odstranění škody za účelem určení výše opatření, která mají být s konečnou platností zavedena. Vzhledem k nezohlednění vyrovnávacích cel je však třeba poznamenat, že od navrhované výše antidumpingových cel se podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení po uplatnění pravidla nižšího cla odečítají vývozní dotace podle bodu odůvodnění 198 prozatímního nařízení, a proto je není nutné při výpočtu míry poškození brát v úvahu.
(70) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že míra poškození byla vypočítána nesprávně. Tvrdili, že míra poškození by měla být vyjádřena jako procento z celkového obratu CIF, a neměla by tedy být omezena na obrat CIF u srovnatelných modelů. Své argumenty opírali o závěry odvolacího orgánu WTO v případě ložního prádla [3].
(71) Za prvé je třeba poznamenat, že tyto závěry byly učiněny v souvislosti s výpočtem dumpingu, a nejsou tedy relevantní v souvislosti s výpočtem míry poškození. Za druhé je ustálenou praxí vyjadřovat výši škody jako procento obratu CIF u těch modelů, které byly pro uvedené stanovení výše škody použity. Přístup navržený indickými vyvážejícími výrobci by ve skutečnosti vedl k použití čísel, která jsou neporovnatelná. Ze všech těchto důvodů musel být jejich požadavek zamítnut.
(72) Výrobní odvětví Společenství namítalo, že míra zisku ve výši 13 % z obratu by byla přiměřenější než 6 % míra zisku, která byla použita pro výpočet prozatímní míry poškození. Tvrdilo, že zdroje vlastního jmění firmy by měly vydělat alespoň na návratnost čistých aktiv, která se rovná úrokům z bankovních půjček. Dále bylo namítnuto, že tato výše zisku byla dosažena v roce 1996, kdy na trhu převládaly podmínky rovné hospodářské soutěže.
(73) Zde je třeba poznamenat, že míra zisku, která má být použita ke stanovení ceny, při které nedochází k poškození, by měla být chápána jako ziskovost, kterou by bylo možné bez výskytu poškozujícího dumpingu docílit. V tomto případě je však určení konečného procenta irelevantní, neboť míra poškození je již na základě 6 % míry zisku vyšší než míra dumpingu. Tento argument proto nemá žádný praktický dopad.
(74) Vzhledem k výše uvedenému a k tomu, že nejsou k dispozici nové důkazy, se potvrzuje metoda použitá pro stanovení výše potřebné k odstranění škody popsaná v bodech odůvodnění 193 až 195 prozatímního nařízení.
2. Forma a výše cel
(75) Šetření ukázalo, že dovozy uvedeného výrobku byly uskutečněny rovněž pod jinými kódy KN, kterých se toto řízení netýká, tj. kódy KN ex39206219 a 39206290. Celní orgány byly proto na tuto chybnou klasifikaci upozorněny.
(76) Vzhledem k výše uvedenému a podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo ve výši zjištěné míry dumpingu, neboť ta byla ve všech případech nižší než míra poškození.
(77) Pokud jde o zbytkové clo, které má být použito u nespolupracujících vyvážejících výrobců z jednotlivých zemí, u kterých byla míra spolupráce v obou zemích ohodnocena jako významná, by v případě Indie mělo být stanoveno na základě nejvyšší celní sazby použité pro spolupracující výrobce zahrnuté do namátkové kontroly. V případě Korey, kde byl zjištěn dumping pouze u jednoho ze tří kontrolovaných vyvážejících výrobců, by mělo být zbytkové clo stanoveno podle pravidla nižší celní sazby na základě vážené průměrné míry dumpingu zjištěné u reprezentativního počtu modelů, které tento vyvážející výrobce vyvážel s nejvyšší mírou dumpingu.
(78) Jak již bylo uvedeno v bodech odůvodnění 50 a 198 prozatímního nařízení, nelze podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení zavést u téhož výrobku antidumpingové i vyrovnávací clo za účelem úpravy stejné situace vyplývající z dumpingu nebo vývozních dotací. V této souvislosti je skutečnost, že vyrovnávací cla byla stanovena na základě různého OŠ a že výše vývozních dotací byla v antisubvenčním OŠ a v antidumpingovém OŠ různá, irelevantní. Účelem čl. 14 odst. 1 základního nařízení je totiž zabránit dvojímu uložení cla, a působit tak proti stejné situaci plynoucí z dumpingu nebo vývozních dotací, a proto je nutno vyrovnávací cla jako následek vývozních dotací odečíst bez ohledu na období šetření, na jehož základě byla stanovena. Zde je také třeba poznamenat, že nebyla obdržena žádná žádost o přezkum vyrovnávacích opatření. Předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 50 a 198 se proto potvrzují.
(79) V důsledku toho bylo při stanovení antidumpingového cla v případě Indie platné vyrovnávací clo odpovídající vývozním dotacím odečteno od antidumpingového cla, které má být uplatněno. U každé nespolupracující firmy odpovídalo snížení vývozní dotaci spolupracující firmy, na jejímž základě byla zjištěna zbytková míra dumpingu (a tedy i zbytkové clo).
(80) Na základě výše uvedeného a se zohledněním zjištění předcházejícího antisubvenčního šetření jsou navrhované konečné celní sazby vyjádřené jako procento ceny CIF, neprocleně hranice Společenství, v následující výši:
Indie
Společnost | Míra vývozní dotace | Celková míra dotace | Míra dumpingu | Vyrovnávací clo | Antidumpingové clo | Celní sazba celkem |
Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 64,5 % | 12,0 % | 52,5 % | 64,5 % |
Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 42,9 % | 12,5 % | 30,4 % | 42,9 % |
Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 65,3 % | 3,8 % | 62,6 % | 66,4 % |
Jindal Polyester Ltd | 7,0 % | 7,0 % | 0 % | 7,0 % | 0 % | 7,0 % |
MTZ Polyesters Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 57,7 % | 8,7 % | 49,0 % | 57,7 % |
Polyplex Corp. Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 57,7 % | 19,1 % | 38,6 % | 57,7 % |
Všechny ostatní společnosti | 12,0 % [4] | 19,1 % | 65,3 % | 19,1 % | 53,3 % | 72,4 % |
Korea
Společnost | Antidumpingové clo |
HS Industries | 7,5 % |
Hyosung Corp. | 7,5 % |
Kohap Corp. | 7,5 % |
Kolon Industries Limited | 0,0 % |
SKC Industries Limited | 7,5 % |
Toray Saehan Industries | 0,0 % |
Všechny ostatní společnosti | 13,4 % |
(81) Sazby antidumpingového cla jednotlivých firem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou u těchto společností během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátně platného cla vztahujícího se na "všechny ostatní společnosti") se proto vztahují výlučně na dovozy výrobků pocházejících z dotyčné země a vyrobené uvedenými právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jinou společností, která není v operativní části tohoto nařízení konkrétně uvedena se jménem a adresou, včetně subjektů napojených konkrétně uvedené společnosti, nepodléhají těmto sazbám, nýbrž sazbám vztahujícím se na "všechny ostatní společnosti".
(82) Žádosti o použití výše uvedených jednotlivých celních sazeb pro jiné než výše uvedené společnosti (např. v souvislosti se změnou názvu subjektu nebo s vytvořením nového výrobního nebo prodejního subjektu) by měly být adresovány Komisi [5] spolu s uvedením všech příslušných údajů, zejména jakékoli změny činnosti společnosti v oblasti výroby, domácího prodeje či vývozu, která se změnou jména nebo vytvořením nového subjektu souvisí. Komise v případě potřeby změní toto nařízení po konzultaci s Poradním výborem a následně zaktualizuje seznam společností, pro něž jsou uvedené celní sazby platné.
3. Výběr prozatímního cla
(83) Vzhledem k výši zjištěného dumpingu a rozsahu škod způsobených výrobnímu odvětví Společenství se považuje na nutné, aby byly částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla uloženého tímto nařízením s konečnou platností vybrány, a to ve výši konečného antidumpingového cla. V případech, kdy je konečné clo vyšší než prozatímní, lze konečně vybrat pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
4. Závazky
(84) Po zavedení předběžných antidumpingových opatření nabídla řada vyvážejících výrobců z Indie v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení cenové závazky. Souhlasili tak s tím, že budou prodávat dotyčný výrobek minimálně za ceny, které odstraňují poškozující účinek dumpingu. Tyto společnosti budou rovněž Komisi pravidelně předkládat podrobné informace o svých vývozech do Společenství, aby Komise mohla dodržování závazků účinně kontrolovat. Prodejní struktura těchto vyvážejících výrobců je navíc taková, že riziko obcházení dohodnutých závazků je podle mínění Komise jen velmi malé.
(85) Vzhledem k tomu se závazky považují za přijatelné a dotyčné společnosti byly informovány o podstatných skutečnostech, úvahách a povinnostech, které k jejich přijetí vedly.
(86) Aby mohla Komise ještě účinněji kontrolovat dodržování závazků uvedených společností, budou v případě žádosti o uvolnění zboží do volného oběhu předložené příslušnému celnímu orgánu výjimky z antidumpingového cla podmíněny předložením obchodní faktury, která obsahuje minimálně náležitosti uvedené v příloze. Tyto údaje jsou rovněž nezbytné k tomu, aby se celní orgány mohly v dostatečné míře přesvědčit, že jsou zásilky shodné s obchodními dokumenty. Pokud nebude taková faktura předložena nebo nebude-li se shodovat s výrobkem předloženým k proclení, bude uplatněna příslušná sazba antidumpingového cla.
(87) Je třeba poznamenat, že v případě porušení závazků nebo odstoupení od těchto závazků nebo v případě podezření na jejich porušení může být antidumpingové clo uloženo podle čl. 8 odst. 9 a 10 základního nařízení.
5. Doba trvání opatření
(88) Antidumpingová opatření jsou platná do roku 2006, zatímco platnost stávajících vyrovnávacích cel proti Indii uplyne v roce 2004. V případě uplynutí (nebo změny) platnosti vyrovnávacích opatření bude výše antidumpingových cel přezkoumána, neboť současná opatření berou v úvahu skutečnost, že v současné době již jsou v platnosti vyrovnávací cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového ("PET") filmu kódů KN ex39206219 a ex39206290 (TARIC kódy: 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*62, 39206219*64, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*81, 39206219*85, 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91, 39206290*30 a 39206290*91) pocházejícího z Indie a Korejské republiky.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi tyto:
Země | Firma | Konečné clo (%) | Doplňkový kód TARIC |
Indie | Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - 1 New Delhi - 110 003 Indie | 52,5 | A026 |
Indie | Flex Industries Limited A-1, Sector 60,Noida 201 301 (U.P.) Indie | 30,4 | A027 |
Indie | Garware Polyester Limited Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg Vile Parle (East) Mumbai 400 057 Indie | 62,6 | A028 |
Indie | Jindal Polyester Limited 115-117, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi 110 001 Indie | 0 | A030 |
Indie | MTZ Polyesters Limited Saranath Centre, Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E) Mumbai 400 097 Indie | 49,0 | A031 |
Indie | Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1,Noida 201 301 Dist. Gautam Budh Nagar Uttar Pradesh Indie | 38,6 | A032 |
Indie | Všechny ostatní společnosti | 53,3 | A999 |
Korea | Kolon Industries Inc. Kolon Tower, 1.23, Byulyang-dong Kwacheon-city, Kyunggi-do Korea | 0,0 | A244 |
Korea | SKC Co., Ltd. SKC Bldg., 23-10, Youido-Dong Yongdungpo-Gu Seoul 150-010 Korea | 7,5 | A224 |
Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D 275 Kongdug-Dong Mapo-Gu Seoul 121-721 Korea | 0,0 | A222 |
Korea | HS Industries Co., Ltd Kangnam Building, 8th floor 1321, Seocho-Dong Seocho-Ku Seoul Korea | 7,5 | A226 |
Korea | Hyosung Corporation 450, Kongduk-Dong Mapo-Ku Seoul Korea | 7,5 | A225 |
Korea | Kohap Corp. No. 89-4, Kyungun-Dong Chongro-Ku Seoul Korea | 7,5 | A223 |
Korea | Všechny ostatní společnosti | 13,4 | A999 |
3. Bez ohledu na čl. 1 odst. 1 se konečné clo nevztahuje na dovozy zboží, které bylo v souladu s článkem 2 propuštěno do volného oběhu.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Zboží s jedním z níže uvedených doplňkových kódů TARIC vyrobené některou níže uvedenou společností a přímo vyvezené (tj. odeslané a fakturované) společností, která působí ve Společenství jako dovozce, je osvobozeno od antidumpingového cla uloženého podle článku 1, pokud je dovezeno v souladu s odstavcem 2.
Země | Firma | Doplňkový kód TARIC |
Indie | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - I New Delhi - 110 003 India | A026 |
Indie | Flex Industries Limited A-1, Sector 60,Noida 201 301 (U.P.) India | A027 |
Indie | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg Vile Parle (East) Mumbai 400 057 Indie | A028 |
Indie | MTZ Polyesters Limited, Saranath Centre, Upvan Area Govind Nagar, Malad (E), Mumbai 400 097 India | A031 |
Indie | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1 Noida 201 301 Dist. Gautam Budh Nagar Uttar Pradesh India | A032 |
2. Dovozy uvedené v odstavci 1 jsou od cla osvobozeny pod podmínkou, že:
a) je celním orgánům členských států při ohlášení přechodu zboží do volného oběhu předložena obchodní faktura, která obsahuje minimálně náležitosti uvedené v příloze a
b) se deklarované zboží předložené k proclení přesně shoduje s popisem uvedeným v obchodní faktuře.
Článek 3
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle prozatímního nařízení se vyberou ve výši konečného antidumpingového cla. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují. Je-li konečné clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. srpna 2001.
Regolamento (CE) n. 1676/2001 del Consiglio
del 13 agosto 2001
che istituisce un dazio antidumping definitivo e che riscuote definitivamente il dazio provvisorio imposto sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato originari dell'India e della Repubblica di Corea
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea(1), (il "regolamento di base") in particolare l'articolo 9,
vista la proposta presentata dalla Commissione previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. MISURE PROVVISORIE
(1) Con il regolamento (CE) n. 367/2001(2) (il regolamento provvisorio), la Commissione ha imposto un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) dei codici NC ex 3920 62 19 ed NC ex 3920 62 90 originari dell'India e della Repubblica di Corea (in appresso la Corea).
(2) Si rammenta che l'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso fra il 1o aprile 1999 e il 31 marzo 2000 (il periodo dell'inchiesta). L'analisi delle tendenze necessaria per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 1996 e il 31 marzo 2000 (il periodo considerato).
B. SEGUITO DEL PROCEDIMENTO
(3) In seguito all'istituzione di misure provvisorie sulle importazioni di fogli di PET originari dell'India e della Corea, diverse parti interessate hanno presentato osservazioni scritte. Alle parti che hanno chiesto di essere sentite è stata inoltre data tale possibilità.
(4) La Commissione ha continuato a raccogliere e verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle sue conclusioni definitive.
(5) Sono state svolte ulteriori visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Germania,
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gand, Belgio,
- Leonhard Kurz GmbH & CO., Fürth, Germania,
- Eurofoil, Blaenavon, Regno Unito.
(6) Tutte le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare l'istituzione di dazi antidumping definitivi e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni relative a tale comunicazione.
(7) Le osservazioni orali e scritte presentate dalle parti sono state esaminate e, quando opportuno, le conclusioni provvisorie sono state modificate di conseguenza.
C. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
a) Argomentazioni delle parti
(8) Taluni produttori esportatori hanno ripetuto che i fogli di PET metallizzato dovrebbero essere esclusi dal procedimento succitato perché, rispetto ai fogli di PET di base, possiedono caratteristiche fisiche e tecniche diverse, richiedono impianti e procedimenti di produzione diversi ed hanno quindi costi di produzione e prezzi di vendita più elevati. Tali parti interessate hanno inoltre asserito che l'utilizzo dei fogli di PET metallizzati differisce da quello dei fogli di PET di base e che tale prodotto è anche classificabile in altri codici NC, diversi dai codici ex 3920 62 19 e 3920 62 90, nella fattispecie al codice NC 3921.
b) Risultanze dell'inchiesta
(9) L'inchiesta ha dimostrato che il procedimento di metallizzazione consistente nell'aggiunta di metallo, quale l'alluminio, mediante un procedimento di deposito a vapore, non altera le caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche di base dei fogli di PET. Inoltre, per molte applicazioni i fogli di PET di base e metallizzati sono intercambiabili e pertanto possono avere i medesimi usi o usi simili. Di conseguenza, sono confermate le risultanze provvisorie di cui al considerando 19 del regolamento provvisorio, in base alle quali i fogli di PET di base e i fogli di PET metallizzati costituiscono un unico prodotto e sono classificabili ai codici NC coperti dal procedimento, ossia i codici NC ex 3920 62 19 e 3920 62 90.
(10) È opportuno sottolineare che, sebbene sia necessaria un'ulteriore lavorazione per la produzione di fogli di PET metallizzati, che hanno quindi un costo di produzione ed un prezzo di vendita più elevati, tale fatto non giustifica di per sé l'esclusione di taluni tipi di fogli di PET dalla definizione del prodotto ai fini del presente procedimento.
(11) Infine, l'inchiesta ha rivelato che i fogli di PET metallizzati devono essere distinti dai fogli rinforzati, laminati, supportati o analogamente combinati con altri materiali. Tali procedimenti modificano le caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base dei fogli di PET in misura tale che il prodotto risultante non può essere considerato come il prodotto in esame. È inoltre opportuno notare che solo quando i fogli di PET sono così combinati con altri materiali il prodotto finale è classificabile al codice NC 3921.
(12) In mancanza di ulteriori commenti, la descrizione del prodotto di cui ai considerando 9-22 del regolamento provvisorio è confermata.
2. Prodotto simile
(13) In mancanza di commenti in merito, la definizione di prodotto simile di cui al considerando 23 del regolamento provvisorio è confermata.
D. DUMPING
1. Metodo generale
a) Valore normale, prezzo all'esportazione e confronto
(14) In mancanza di commenti su tali voci, vengono confermate le conclusioni provvisorie di cui ai considerando 28-34 del regolamento provvisorio.
b) Margini di dumping
(15) La metodologia generale adottata per stabilire i margini di dumping delle società oggetto dell'inchiesta, descritta al considerando 35 del regolamento provvisorio, è confermata.
(16) La metodologia generale adottata per stabilire i margini di dumping delle società che hanno collaborato e che non sono state incluse nei campioni, descritta al considerando 36 del regolamento provvisorio, è confermata. Nello stabilire il margine di dumping per le società che hanno collaborato non incluse nei campioni sono stati ignorati i margini nulli o minimi.
(17) La metodologia generale adottata per stabilire i margini di dumping dei produttori esportatori che non hanno risposto al questionario e non si sono manifestati in altro modo, descritta ai considerando 37 e 38 del regolamento provvisorio, è confermata. Tuttavia, nel caso della Corea, poiché le esportazioni di uno solo dei tre produttori esportatori incluse nei campioni sono risultate oggetto di dumping, il margine di dumping residuo corrisponde alla media ponderata dei margini relativi ad un numero rappresentativo di modelli aventi il maggior margine di dumping, esportati da detto produttore esportatore.
(18) È opportuno notare che quando il produttore esportatore ha esportato più di un tipo di prodotto nella Comunità, il margine di dumping globale medio ponderato è stato determinato calcolando il margine di dumping rilevato per ciascun tipo, senza azzerare il dumping negativo riscontrato per taluni tipi.
2. India
a) Valore normale e prezzo all'esportazione
(19) In assenza di ulteriori osservazioni, sono confermate le risultanze dei considerando 39-42 del regolamento provvisorio.
b) Confronto
i) Stadio commerciale
(20) Un produttore esportatore indiano ha ribadito la richiesta di adeguamento per differenze dello stadio commerciale tra le vendite del prodotto in esame agli operatori sul mercato interno e le vendite destinate all'esportazione (considerando 47 del regolamento provvisorio).
(21) È stato inoltre affermato, in seguito alla pubblicazione dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali sono state adottate le misure provvisorie, che in entrambi i mercati (interno e all'esportazione) esisterebbero due stadi commerciali (utilizzatori finali e operatori) e che sarebbe necessario effettuare un confronto selettivo, ossia: i prezzi all'esportazione praticati agli operatori dovrebbero essere confrontati con i valori normali basati sulle vendite agli operatori e i prezzi di vendita all'esportazione praticati agli utilizzatori finali dovrebbero essere confrontati con i valori normali basati sulle vendite agli utilizzatori finali.
(22) Tuttavia, le informazioni fornite nella risposta al questionario, in seguito verificate, già indicavano l'assenza di chiare differenze a livello di funzioni e di prezzi per i differenti stadi commerciali per modelli comparabili venduti nel mercato interno del paese esportatore. Di conseguenza, le risultanze di cui ai considerando 46 e 47 del regolamento provvisorio sono confermate e la richiesta di confronto selettivo è respinta.
ii) Altri adeguamenti
(23) Gli esportatori produttori indiani hanno sostenuto che la richiesta di un adeguamento sui prezzi all'esportazione ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera k) altri fattori e/o lettera b) oneri all'importazione e imposte indirette (a seconda degli esportatori), del regolamento di base per il credito di dazi d'importazione (DEPB) post-esportazione avrebbe dovuto essere accolta. Essi hanno affermato che gli introiti derivanti dal DEPB davano luogo ad un prezzo all'esportazione inferiore e che quindi la Commissione avrebbe dovuto aggiungere tale provento al prezzo all'esportazione al fine di assicurare un confronto equo con il valore normale, poiché le vendite sul mercato interno non beneficiano di tale sostegno finanziario. Inoltre, gli esportatori indiani hanno affermato che la detrazione dal dazio antidumping, conformemente all'articolo 14, paragrafo 1 del regolamento di base, delle sovvenzioni all'esportazione, di cui gli attuali dazi compensativi tengono conto, non era giuridicamente giustificata essendo i dazi compensativi stati determinati sulla base di un periodo d'inchiesta differente.
(24) L'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base contempla solo adeguamenti che incidano sulla comparabilità dei prezzi. Nelle risposte al questionario e durante le verifiche in loco, la sovvenzione DEPB è sempre stata considerata come altri redditi e non come costo negativo attribuito al costo delle materie prime utilizzate per le merci esportate. Di conseguenza, già sulla base della contabilità delle società interessate, non si ravvisa alcun collegamento esplicito tra il prezzo delle merci esportate e le sovvenzioni DEPB ricevute.
(25) Le disposizioni di cui all'articolo 14, paragrafo 1, del regolamento di base, che riprende l'articolo VI dell'accordo GATT, indicano che tali sovvenzioni possono essere controbilanciate, sebbene indirettamente, nelle inchieste antidumping e nei regolamenti che istituiscono dazi antidumping, a condizione che il prodotto non sia soggetto nel contempo a dazi antidumping e a dazi compensativi nell'intento di porre rimedio ad una medesima situazione risultante da pratiche di dumping oppure dalla concessione di sovvenzioni all'esportazione. Lo scopo dell'articolo 14, paragrafo 1, del regolamento di base è in effetti quello di evitare qualsiasi duplicazione dei dazi istituiti per porre rimedio alla medesima situazione risultante da pratiche di dumping oppure da sussidi all'esportazione e quindi i dazi compensativi risultanti dai sussidi all'esportazione devono essere detratti indipendentemente dal periodo dell'inchiesta in cui sono stati determinati. Si sottolinea, come spiegato in appresso ai considerando 78 e 79, che è stato effettuato un adeguamento ai sensi dell'articolo 14, paragrafo 1 del regolamento di base. Di conseguenza, la richiesta di cui sopra è stata respinta.
c) Margine di dumping
(26) In mancanza di commenti o di nuove informazioni, la metodologia di cui ai considerando 51-53 del regolamento provvisorio è confermata.
(27)
SPAZIO PER TABELLA
3. Corea
a) Valore normale
(28) Due produttori esportatori coreani che hanno collaborato hanno affermato che le cosiddette vendite locali all'esportazione (ossia le vendite sul mercato interno destinate al mercato all'esportazione dopo un'ulteriore lavorazione e/o condizionamento) sono state escluse dal calcolo del valore normale senza alcuna base giuridica. Tuttavia, è evidente che le autorità coreane permettono l'effettuazione di tale tipo di vendite in esenzione dalle imposte locali sulle transazioni commerciali (IVA); il venditore può quindi trasferire all'acquirente il diritto al rimborso dell'imposta e le vendite sono in genere effettuate in valuta estera. Tali modalità di vendita applicate in Corea ne evidenziano la finalità all'esportazione e non consentono quindi un equo confronto. L'impostazione seguita per le determinazioni provvisorie è quindi mantenuta.
(29) In considerazione di quanto precede, sono confermate le risultanze riportate al considerando 57 del regolamento provvisorio.
b) Prezzo all'esportazione
(30) Due dei produttori esportatori sono collegati a importatori nella Comunità, ed hanno entrambi dichiarato che il margine di profitto attribuito a tali importatori (5,5 %) sarebbe irragionevolmente elevato, considerato che la funzione degli importatori si limita alla rifatturazione delle vendite, senza alcun ruolo attivo nella vendita stessa. È stato suggerito che tali importatori collegati non genererebbero profitti di per sé, ma riceverebbero semplicemente delle commissioni sulle vendite effettuate. Tuttavia, la percentuale di commissione indicata non può essere considerata necessariamente accurata dato che le parti sono tra loro collegate. Il fatto che gli importatori collegati possano essere remunerati su commissione fissa non è necessariamente in relazione con le funzioni svolte da tali importatori. Inoltre, nessuno dei due ricorrenti ha presentato dati specifici in base ai quali risulti che il margine utilizzato non fosse conforme alle normali condizioni di mercato.
(31) In considerazione di quanto precede, sono confermate le risultanze riportate al considerando 58 del regolamento provvisorio.
c) Confronto
i) Fluttuazione dei tassi di cambio
(32) Facendo seguito ad una richiesta presentata dai produttori esportatori coreani è stato riesaminato l'adeguamento per sensibili fluttuazioni dei tassi di cambio. In seguito a tale riesame, il tasso di cambio è stato fissato a due mesi prima della data di fatturazione.
ii) Restituzione dei dazi
(33) Tutti i produttori esportatori coreani che hanno collaborato hanno ritenuto che la metodologia utilizzata per l'allocazione della restituzione dei dazi alle vendite sul mercato interno fosse irragionevole, in particolare perché le materie prime in questione sono utilizzate per la fabbricazione di prodotti diversi dai fogli di PET. La Commissione ha quindi riconsiderato la questione ed ha deciso di adottare un'impostazione diversa, in due fasi:
(34) Anzitutto, sono state calcolate le quantità di materie prime acquistate e utilizzate esclusivamente per la produzione di fogli di PET (sia per vendite sul mercato interno che all'esportazione) utilizzando i coefficienti approvati a livello nazionale, espressi in percentuale di tutte le materie prime acquistate. Tali percentuali sono quindi state applicate a ciascuna delle singole forniture di materie prime. Ciascuna materia prima è quindi stata allocata sia alle vendite interne che a quelle all'esportazione nelle quali era stata usata (sia i prodotti in questione che altri prodotti) nelle proporzioni appropriate. L'allocazione è iniziata dalle forniture aventi le aliquote di dazio più basse, come spiegato nel regolamento provvisorio. Il risultato ha portato ad una maggiore restituzione di dazi per due produttori esportatori.
Fatte salve le eccezioni di cui sopra concernenti la restituzione dei dazi e la fluttuazione dei tassi di cambio, sono confermate le risultanze provvisorie di cui ai considerando da 59 a 65 del regolamento provvisorio.
d) Margine di dumping
(35) Le risultanze dei considerando 66 e 67 del regolamento provvisorio sono confermate con l'eccezione del caso di un produttore esportatore che ha collaborato, che ha contestato l'utilizzo del confronto tra un valore normale medio ponderato e le singole esportazioni per la determinazione del suo margine di dumping, affermando che la semplice variazione dei prezzi all'esportazione secondo l'acquirente, la regione o il periodo non giustifica l'utilizzo del metodo della media ponderata - transazione. La questione è stata riesaminata ed è risultato esservi una logica dei prezzi all'esportazione differente a seconda dell'acquirente, il cui effetto sul livello del dumping praticato dall'esportatore non è significativo. La metodologia per la determinazione dei margini di dumping per le società oggetto dell'inchiesta, descritta ai considerando 66 e 67 del regolamento provvisorio, è stata quindi modificata per quanto concerne detto produttore esportatore, passando da un sistema di confronto tra media ponderata e transazione al confronto tra medie ponderate.
(36)
SPAZIO PER TABELLA
E. INDUSTRIA COMUNITARIA
(37) Taluni produttori esportatori indiani hanno asserito che la definizione di industria comunitaria e, di conseguenza, l'analisi del pregiudizio, non avrebbero dovuto essere limitate ai tre produttori comunitari denunzianti che hanno collaborato, ma avrebbe dovuto comprendere tutti i produttori comunitari, compresa la Fapack, che ha partecipato alla denunzia ma ha fornito solo informazioni di base, come pure tre altri produttori comunitari che non sono denunzianti e non sono legati ad alcun produttore esportatore i quali, anch'essi, hanno fornito solo informazioni di base.
(38) È confermato che, come menzionato al considerando 73 del regolamento provvisorio, tutti i sette operatori sono produttori comunitari e costituiscono quindi la produzione comunitaria ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1 del regolamento di base. Tuttavia, come descritto al considerando 70 del regolamento provvisorio, gli ultimi quattro produttori comunitari hanno fornito solo informazioni di base senza compilare in ogni sua parte il questionario destinato ai produttori comunitari. Di conseguenza, non è stato possibile utilizzare tali informazioni per la valutazione della situazione dell'industria comunitaria. Tali produttori comunitari non sono quindi stati inclusi nella definizione dell'industria comunitaria. L'argomentazione deve quindi essere respinta.
(39) Una parte interessata ha contestato la conclusione che l'industria comunitaria costituisse più del 70 % della produzione comunitaria totale di fogli di PET. Tale dato è stato riesaminato dalla Commissione ed è emerso un errore di calcolo. L'industria comunitaria rappresenta in effetti il 60 % della produzione comunitaria totale.
(40) Talune parti interessate hanno affermato che qualora i fogli di PET metallizzati rimanessero inclusi nella definizione del prodotto in esame, anche taluni produttori di fogli di PET metallizzati dovrebbero essere considerati come produttori comunitari facenti parte dell'industria comunitaria.
(41) L'inchiesta ha rivelato che le società in questione non producono fogli di PET di base, ma li acquistano da varie fonti al fine di effettuare il processo di metallizzazione. Tale fase di lavorazione addizionale da loro svolta non è tuttavia sufficiente, di per sé, per considerare tali società come produttori comunitari di fogli di PET. Si tratta infatti di società che si limitano ad effettuare una lavorazione del prodotto senza modificarne le caratteristiche fisiche, tecniche o chimiche di base.
F. PREGIUDIZIO
1. Consumo comunitario
(42) In mancanza di nuove informazioni, vengono confermate le conclusioni provvisorie in materia di consumo comunitario di cui ai considerando 76-79 del regolamento provvisorio.
2. Importazioni in esame
a) Nota preliminare
(43) Taluni produttori esportatori hanno affermato che le importazioni attribuibili a produttori esportatori che non hanno praticato dumping dovrebbero essere escluse dall'analisi del pregiudizio. Tuttavia, anche qualora tali importazioni venissero escluse dall'analisi, le conclusioni sull'esistenza di un grave pregiudizio causato da importazioni oggetto di dumping sarebbero le stesse. Effettivamente, la sottoquotazione rimarrebbe significativa, come pure l'aumento del volume delle vendite e delle quote di mercato, e le importazioni rimanenti, oggetto di dumping, rappresenterebbero comunque più del 13 % del mercato comunitario. Anche il calo dei prezzi di vendita rimarrebbe significativo.
b) Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni in esame
(44) Taluni produttori esportatori indiani hanno asserito che le importazioni di fogli di PET originarie dell'India non dovrebbero essere cumulate con quelle originarie della Corea in considerazione delle differenze esistenti a livello di concorrenza. Tale richiesta si basa sul fatto che il volume delle importazioni, le quote di mercato e i prezzi hanno avuto un andamento differente nell'arco di tempo compreso tra il 1997 e il periodo dell'inchiesta.
(45) Per quanto concerne le condizioni di concorrenza tra le importazioni coreane e quelle indiane, se si tiene conto dell'intero periodo considerato, ossia l'arco di tempo compreso tra il 1996 e il periodo dell'inchiesta e non, come suggerito, il periodo tra il 1997 e il PI, il volume delle importazioni, le quote di mercato e i prezzi all'importazione hanno avuto in realtà un andamento similare. È inoltre confermato che i volumi delle importazioni da entrambi i paesi sono stati significativi durante il periodo dell'inchiesta. Inoltre, sono state riscontrate notevoli sottoquotazioni sia per le importazioni dall'India che dalla Corea, entrambe commercializzate tramite i medesimi canali e a condizioni simili. L'argomentazione deve quindi essere respinta. In considerazione di quanto precede, le risultanze del considerando 85 del regolamento provvisorio, in base al quale è opportuno valutare cumulativamente le importazioni originarie dei paesi interessati, sono confermate.
c) Volume, quote di mercato e prezzi delle importazioni in esame
(46) In mancanza di ulteriori informazioni sul volume e sui prezzi delle importazioni dai paesi interessati, le risultanze provvisorie sono confermate.
d) Sottoquotazioni
(47) Per quanto riguarda i margini di sottoquotazione, taluni produttori esportatori indiani hanno lamentato il fatto che i servizi della Commissione non abbiano considerato, nel calcolare la media ponderata dei prezzi all'esportazione, i dazi compensativi imposti sulle importazioni di fogli di PET originari dell'India nel 1999. Essi hanno inoltre reiterato la loro richiesta di un adeguamento dello stadio commerciale, poiché gli esportatori indiani vendono principalmente a rivenditori mentre l'industria comunitaria vende quasi sempre direttamente agli utilizzatori di fogli di PET.
(48) Il calcolo dei margini di sottoquotazione è stato riveduto aggiungendo ai prezzi all'esportazione, quando giustificato, i dazi compensativi. Riguardo all'adeguamento relativo allo stadio commerciale, una ulteriore analisi ha confermato anzitutto che, come descritto al considerando 93 del regolamento provvisorio, il prezzo di vendita ai grossisti o agli utilizzatori non dipende dal tipo di acquirente ma piuttosto dal volume della transazione e, in secondo luogo, che i due stadi commerciali non sono chiaramente distinti e che non si ravvisano chiare differenze di prezzo tra gli stessi. Inoltre, è confermato che l'industria comunitaria vende il prodotto in esame anche a distributori e grossisti e non solo agli utilizzatori, contrariamente a quanto affermato da alcune parti interessate. Risulta inoltre che diverse società si riforniscono sia dai produttori esportatori dei paesi oggetto dell'inchiesta che dall'industria comunitaria.
(49) Con tale presupposto, i margini di sottoquotazione sono stati rivisti in base agli elementi di prova forniti dalle parti interessate e modificati ove necessario. La nuova media ponderata dei margini di sottoquotazione, espressa in percentuale sul prezzo dell'industria comunitaria risulta la seguente:
- Corea: dal 14,9 % al 36,8 %, con una media ponderata del 20,6 %,
- India: dal 34,5 % al 44,8 %, con una media ponderata del 37,5 %.
3. Situazione dell'industria comunitaria
(50) Diverse parti interessate hanno contestato le conclusioni formulate nel regolamento provvisorio in base alle quali l'industria comunitaria avrebbe subito un grave pregiudizio, dato che taluni fattori (quali la capacità produttiva, la produzione, il volume delle vendite, la produttività, le scorte e i salari) hanno avuto, tra il 1996 e il periodo dell'inchiesta, una tendenza positiva.
(51) A tale proposito è bene notare che non tutti i fattori enumerati all'articolo 3, paragrafo 5 del regolamento di base devono indicare uno sviluppo negativo al fine di concludere che l'industria comunitaria risenta di un grave pregiudizio. Nella fattispecie, l'industria comunitaria ha perso quote di mercato e, a causa degli effetti negativi sui prezzi delle importazioni dai paesi oggetto dell'inchiesta, è stata costretta a diminuire significativamente i prezzi di vendita, con conseguente grave deterioramento della propria situazione finanziaria.
(52) Un produttore esportatore coreano ha messo in discussione il fatto che l'industria comunitaria abbia subito un grave pregiudizio dato che, come affermato nel considerando 159 del regolamento provvisorio, essa rimane vitale e concorrenziale e che durante il periodo dell'inchiesta essa ha mantenuto una posizione di rilievo nel mercato comunitario.
(53) Il fatto che l'industria comunitaria sia vitale e concorrenziale non esclude l'esistenza di un pregiudizio grave. La conclusione che l'industria comunitaria è vitale e concorrenziale era peraltro stata formulata nel contesto dell'analisi dell'interesse della Comunità la quale, tra l'altro, esamina gli effetti, nei confronti degli operatori economici interessati della Comunità, dell'imposizione o della non imposizione di misure antidumping. Quanto precede non invalida la conclusione in base alla quale l'industria comunitaria ha subito un grave pregiudizio, come evidenziato da diversi fattori tra i quali la significativa perdita di quote di mercato durante il periodo considerato. L'argomentazione deve quindi essere respinta.
(54) Un produttore esportatore coreano ha osservato che l'aumento della capacità produttiva dell'industria comunitaria avvenuto tra il 1998 e il 1999 è in contraddizione con il fatto che il livello degli investimenti sia rimasto stabile durante lo stesso periodo. A questo proposito è opportuno sottolineare che gli investimenti relativi all'aumento della capacità produttiva hanno avuto luogo nel 1997 e 1998, come indicato nel considerando 108 del regolamento provvisorio. Dato che la nuova capacità è diventata operativa solo nel 1998-1999, l'aumento della capacità produttiva e gli investimenti non sono eventi contemporanei.
(55) Taluni esportatori indiani hanno asserito che la limitazione dell'analisi delle vendite dell'industria comunitaria al solo mercato interno, in termini di volumi e di prezzi, non è conforme alle disposizioni dell'articolo 3, paragrafo 4, dell'accordo antidumping dell'OMC poiché quest'ultimo fa riferimento all'insieme delle vendite, comprese quindi le esportazioni.
(56) A tale proposito, è opportuno notare che la valutazione del pregiudizio è stata effettuata a norma delle pertinenti disposizioni del regolamento di base e della prassi consolidata delle istituzioni comunitarie. Inoltre, è bene notare che l'articolo 3, paragrafo 4, in combinato disposto con l'articolo 3, paragrafi 1 e 2 dell'accordo antidumping dell'OMC, si riferisce chiaramente alla valutazione dell'impatto delle importazioni oggetto di dumping sui prezzi del mercato interno e sulla situazione dell'industria nazionale. Dalle finalità di questo tipo di inchieste nelle quali, tra l'altro, è in causa l'effetto delle importazioni oggetto di dumping da uno o più paesi nella Comunità (e non l'effetto delle importazioni in dumping in mercati di paesi terzi), consegue inoltre che l'esistenza di un grave pregiudizio ai danni dell'industria comunitaria deve essere provata unicamente sul mercato interno e che la situazione concernente le esportazioni o i mercati d'esportazione è quindi irrilevante nel contesto della valutazione del pregiudizio. L'argomentazione deve quindi essere respinta. Tuttavia, conformemente alla prassi consolidata, l'andamento delle esportazioni dell'industria comunitaria è stato esaminato nella prospettiva di un eventuale collegamento tra le importazioni oggetto di dumping e la situazione pregiudizievole, come indicato al considerando 144 del regolamento provvisorio.
(57) Sulla base di quanto precede, le risultanze provvisorie in materia di pregiudizio grave subito dall'industria comunitaria durante il periodo dell'inchiesta sono confermate.
G. NESSO DI CAUSALITÀ
(58) Alcune parti interessate hanno asserito che il nesso di causalità non sarebbe valido poiché il peggioramento di taluni fattori di pregiudizio quali la redditività, il flusso di cassa, l'utile sul capitale investito e la capacità di reperire capitali sarebbero riconducibili a sviluppi ciclici autonomi e ai massicci investimenti effettuati dall'industria comunitaria durante il periodo considerato e non all'impatto delle importazioni in esame.
(59) In primo luogo, non vi sono indicazioni del fatto che l'industria comunitaria stia risentendo di una tendenza ciclica negativa. In secondo luogo, un'ulteriore analisi della situazione finanziaria dell'industria comunitaria ha confermato che il suo peggioramento è riconducibile alla diminuzione dei prezzi di vendita unitari. Inoltre, poiché durante l'intero periodo considerato i costi di produzione unitari sono diminuiti, il peggioramento non può essere attribuito ad un aumento dei costi di produzione legato ai nuovi investimenti.
(60) Alla luce di quanto precede e in mancanza di nuove informazioni, vengono confermate le risultanze provvisorie di cui ai considerando 119-123 del regolamento provvisorio.
H. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Importatori e operatori non collegati
(61) Un importatore non collegato ha asserito che, contrariamente a quanto detto al considerando 188 del regolamento provvisorio, l'imposizione di dazi compensativi ha ridotto la disponibilità di fogli di PET indiani sul mercato comunitario e il livello dei dazi antidumping fissato in detto regolamento non gli permetterà di continuare a rifornirsi di fogli di PET dai suoi fornitori indiani tradizionali. Egli ha inoltre affermato che i fogli di PET prodotti dall'industria comunitaria al di fuori della Comunità vengono importati dalla stessa industria comunitaria e che, a causa di tale relazione, verrebbe meno qualsiasi altra seria alternativa in materia di approvvigionamenti.
(62) A tale riguardo, i dati Eurostat dimostrano che tra il 1999 (i dazi compensativi provvisori sono stati imposti nell'agosto 1999) e il 2000, le importazioni dall'India sono aumentate dell'11 %. Riguardo al livello proposto dei dazi antidumping, non si può escludere che esso dia luogo ad un aumento dei prezzi all'importazione. Comunque, dati i differenti livelli delle misure proposte, ci si può attendere, allo stesso tempo, che taluni dei produttori esportatori interessati continueranno a vendere sul mercato comunitario, sebbene a prezzi non oggetto di dumping. Per quanto concerne l'esistenza di fonti di approvvigionamento alternative risulta che, nel 1999, gli acquisti da parte dell'industria comunitaria di fogli di PET originari degli USA e del Giappone, i due maggiori paesi esportatori non interessati dal presente procedimento, hanno rappresentato circa il 35 % del totale delle importazioni da tali paesi. È quindi confermata la disponibilità di fonti di approvvigionamento alternative.
2. Utilizzatori di fogli di PET della Comunità
(63) Si noti che dei 23 utilizzatori che hanno collaborato nella fase provvisoria del procedimento, i quali rappresentano il 40 % di tutte le importazioni dai paesi oggetto dell'inchiesta, uno solo si è dichiarato preoccupato in seguito all'imposizione dei dazi provvisori. Un livello di reazione così basso potrebbe significare che le misure non avrebbero un impatto importante sugli utilizzatori interessati.
(64) Quattro altri utilizzatori, manifestatisi dopo l'imposizione delle misure provvisorie, hanno asserito che l'imposizione dei dazi potrebbe limitare la loro gamma di fornitori ed eventualmente determinare una penuria di fogli di PET nel mercato comunitario. Gli stessi utilizzatori hanno inoltre asserito che, in seguito all'imposizione dei dazi provvisori, nel mercato comunitario si è registrato un aumento del prezzo dei fogli di PET, con un effetto negativo sulla loro competitività sui mercati mondiali.
(65) È opportuno ricordare a tale proposito che, come emerso nella fase provvisoria, gli utilizzatori di fogli di PET compresi nell'inchiesta si sono riforniti, in media, per circa il 58 % presso l'industria comunitaria, per circa il 28 % presso i paesi oggetto dell'inchiesta, e per circa 14 % presso paesi terzi. Inoltre, un numero significativo di attori rimarrà attivo nel mercato comunitario, ossia l'industria comunitaria e altri produttori comunitari, un operatore economico nella Comunità ed almeno alcuni dei produttori esportatori nei paesi oggetto dell'inchiesta e in altri paesi terzi. Di conseguenza, sebbene non si possa escludere che in seguito all'imposizione delle misure antidumping taluni produttori esportatori nei paesi oggetto dell'inchiesta diminuiranno il livello delle loro esportazioni nella Comunità, è improbabile che sul mercato comunitario si verifichi una penuria del prodotto in esame. D'altro canto, qualora non venissero imposte misure, l'eventuale scomparsa delle attività di produzione di fogli di PET da parte dell'industria comunitaria creerebbe gravi limitazioni dal punto di vista dell'offerta, come esposto nel considerando 185 del regolamento provvisorio.
(66) Per quanto concerne il livello dei prezzi, è opportuno sottolineare che fino ad ora gli utilizzatori hanno beneficiato di prezzi artificialmente bassi a causa di pratiche commerciali scorrette. Tra il 1996 e il periodo dell'inchiesta i prezzi di vendita nella Comunità sono scesi in media del 40 %. Un eventuale aumento dei prezzi dei fogli di PET nella Comunità, sebbene non possa essere escluso, sarebbe comunque di lieve entità. Tale conclusione è in particolare avvalorata dal livello dei dazi imposti per taluni produttori esportatori oggetto dell'inchiesta e dalla presenza di un certo numero di attori che resteranno in concorrenza tra di loro nel mercato comunitario.
(67) Inoltre, l'ulteriore analisi e le visite di verifica effettuate presso gli utilizzatori hanno confermato che i fogli di PET, in qualità di materia prima utilizzata per diversi prodotti finiti, spesso non rappresentano un elemento di costo significativo, che i prodotti contenenti fogli di PET costituiscono solo una piccola parte della loro produzione totale e, infine, che gli utilizzatori si riforniscono anche presso la Comunità e paesi terzi non oggetto dell'inchiesta. Non si può comunque escludere che, per taluni utilizzatori per i quali i fogli di PET rappresentano una materia prima fondamentale, i dazi antidumping avranno un notevole impatto sul costo totale di produzione. Tuttavia, ciò non modifica le conclusioni generali dell'inchiesta. Le risultanze del considerando 183 del regolamento provvisorio, in base alle quali l'imposizione di dazi non dovrebbe avere, mediamente, un impatto significativo sugli utilizzatori di fogli di PET, sono quindi confermate.
3. Conclusioni in merito all'interesse della Comunità
(68) In mancanza di nuove informazioni concernenti l'interesse della Comunità, vengono confermate le conclusioni di cui ai considerando 156-191 del regolamento provvisorio.
I. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(69) Sulla base del metodo di cui ai considerando 193-195 del regolamento provvisorio e in considerazione delle argomentazioni e delle modifiche relative al calcolo del margine di sottoquotazione, di cui sopra, è stato fissato il livello di eliminazione del pregiudizio allo scopo di stabilire l'entità delle misure definitive da adottare. Tuttavia, a proposito della non considerazione dei dazi compensativi, va osservato che, come esposto al considerando 198 del regolamento provvisorio, le sovvenzioni all'esportazione vengono detratte dai dazi antidumping proposti, ai sensi dell'articolo 14, paragrafo 1, del regolamento di base, dopo avere applicato il principio del dazio minore, e non è quindi necessario tenerne conto nel calcolo del margine di pregiudizio.
(70) Alcuni produttori esportatori hanno sostenuto che i margini di pregiudizio sono stati calcolati in modo errato. Essi hanno affermato che il margine di pregiudizio dovesse essere espresso come percentuale sul giro d'affari cif totale e non solamente del giro d'affari cif dei modelli confrontabili. Tali argomentazioni si basano sulle conclusioni dell'organo d'appello dell'OMC relative alla causa della biancheria da letto(3).
(71) In primo luogo, va notato che tali conclusioni sono state tratte nel contesto del calcolo del dumping e non sono quindi pertinenti nel calcolo del pregiudizio. In secondo luogo, è prassi comune esprimere l'entità del pregiudizio come percentuale sul giro d'affari cif degli stessi modelli che sono stati utilizzati per determinare l'entità di tale pregiudizio. L'approccio proposto dai produttori esportatori indiani in questione condurrebbe all'utilizzo di valori che non sono confrontabili. Di conseguenza, la richiesta di cui sopra è stata respinta.
(72) L'industria comunitaria ha sostenuto che un margine di profitto del 13 % rispetto al giro d'affari sarebbe più adeguato del margine di profitto del 6 % utilizzato per il calcolo provvisorio del margine di pregiudizio. Secondo l'industria comunitaria, i fondi propri di una società dovrebbero garantire un rendimento sulle attività nette che corrisponda almeno ai tassi d'interesse applicati dalle banche. Essa ha sostenuto che tale è stato il livello di profitto nel 1996, in condizioni di concorrenza leale.
(73) A tale proposito, va osservato che il margine di profitto da utilizzare nel calcolo del prezzo non pregiudizievole dovrebbe corrispondere al livello di redditività ragionevolmente ottenibile in assenza di pratiche di dumping pregiudizievoli. Tuttavia, non è importante nel presente caso precisare una percentuale definitiva, considerato che i margini di pregiudizio sono già, sulla base di un margine di profitto del 6 %, superiori ai margini di dumping. L'argomentazione deve quindi essere respinta.
(74) Considerato quanto sopra e in mancanza di nuove prove, viene confermato il metodo utilizzato per la determinazione del livello di eliminazione del pregiudizio descritto ai considerando 193 e 195 del regolamento provvisorio.
2. Forma e livello dei dazi
(75) L'inchiesta ha permesso di accertare che le importazioni del prodotto sono avvenute anche sotto codici NC diversi da quelli considerati nel presente procedimento, ovvero i codici NC ex 3920 62 19 e 3920 62 90. Si invitano pertanto le autorità doganali a prendere nota di tale errore di classificazione.
(76) Alla luce di quanto sopra e ai sensi dell'articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, si ritiene opportuno istituire un dazio antidumping definitivo al livello dei margini di dumping rilevati, in quanto essi sono risultati in tutti i casi inferiori ai margini di pregiudizio rilevati.
(77) Per quanto attiene al dazio residuo da applicare ai produttori esportatori che non hanno collaborato, in considerazione del notevole livello di collaborazione in entrambi i paesi, si ritiene che, per l'India, tale dazio residuo debba essere fissato sulla base dell'aliquota di dazio più elevata stabilita per i produttori che hanno collaborato e che sono stati inseriti nei campioni. Per la Corea, poiché solamente uno dei tre produttori esportatori inseriti nel campione è stato responsabile di dumping, il dazio residuo da applicare dovrebbe corrispondere, in applicazione del principio del dazio minore, alla media ponderata dei margini relativi ad un numero rappresentativo di modelli aventi il maggior margine di dumping, esportati da detto produttore esportatore.
(78) Come ricordato ai considerando 50 e 198 del regolamento provvisorio, l'articolo 14, paragrafo 1, del regolamento di base vieta che un prodotto possa essere soggetto nel contempo a dazi antidumping e a dazi compensativi nell'intento di porre rimedio ad una medesima situazione risultante da pratiche di dumping o dalla concessione di sovvenzioni all'esportazione. Nel presente contesto, il fatto che i dazi compensativi siano stati fissati nel corso di un diverso periodo dell'inchiesta e che l'entità delle sovvenzioni all'esportazione nel periodo dell'inchiesta antisovvenzioni e nel periodo dell'inchiesta antidumping siano diverse, è irrilevante. Lo scopo dell'articolo 14, paragrafo 1, del regolamento di base è in effetti quello di evitare qualsiasi duplicazione dei dazi istituiti per porre rimedio alla medesima situazione risultante da pratiche di dumping oppure da sussidi all'esportazione, e quindi i dazi compensativi risultanti dai sussidi all'esportazione devono essere detratti indipendentemente dal periodo dell'inchiesta in cui sono stati determinati. Va inoltre notato che non è stata ricevuta alcuna richiesta di revisione delle misure compensative. Sono perciò confermate le risultanze di cui ai considerando 50 e 198 del regolamento provvisorio.
(79) Pertanto, nel caso delle misure antidumping relative all'India, dal dazio antidumping proposto è stato detratto il dazio compensativo in vigore corrispondente alla sovvenzione all'esportazione. Per le società che non hanno collaborato, la detrazione corrisponde alla sovvenzione all'esportazione della società che ha collaborato e che è stata presa come base per la determinazione del margine di dumping residuo (e quindi anche per il dazio residuo).
(80) In base a quanto sopra esposto, e in considerazione delle risultanze della precedente inchiesta antisovvenzioni, le aliquote del dazio definitivo proposto, espressi in percentuale del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
India
SPAZIO PER TABELLA
Corea
SPAZIO PER TABELLA
(81) Le aliquote del dazio antidumping applicabili alle società a titolo individuale indicate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle risultanze della presente inchiesta. Esse rispecchiano pertanto la situazione constatata durante l'inchiesta per le società interessate. Tali aliquote di dazio (contrapposte al dazio per paese, applicabile a "tutte le altre società") sono quindi esclusivamente applicabili alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati dalle società, ovvero dalle specifiche persone giuridiche, delle quali viene fatta menzione. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società non specificamente menzionata nella parte operativa del presente regolamento, completa di nome e indirizzo, comprese le entità collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all'aliquota di dazio applicabile a "tutte le altre società".
(82) Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali (ad esempio in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione(4) con tutte le informazioni pertinenti, in particolare l'indicazione degli eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all'estero, connessi ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. La Commissione, se del caso, procederà, sentito il comitato consultivo, a modificare debitamente il regolamento, aggiornando l'elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali.
3. Riscossione dei dazi provvisori
(83) In considerazione dell'entità dei margini di dumping rilevati e del livello di pregiudizio causato all'industria comunitaria, si ritiene necessario che gli importi delle garanzie costituite a titolo di dazio antidumping provvisorio, istituito dal regolamento provvisorio, siano definitivamente riscossi in ragione dell'aliquota del dazio istituito in via definitiva. Qualora i dazi definitivi siano più elevati dei dazi provvisori, sono riscossi in via definitiva solo gli importi depositati a titolo di dazi provvisori.
4. Impegni
(84) A seguito dell'istituzione di misure antidumping provvisorie, alcuni produttori esportatori indiani hanno offerto un impegno relativo ai prezzi, in conformità dell'articolo 8, paragrafo 1, del regolamento di base. Essi hanno così accettato di vendere il prodotto in esame a livelli di prezzo sufficienti ad eliminare gli effetti pregiudizievoli del dumping. Queste società forniranno anche periodicamente alla Commissione informazioni dettagliate sulle loro esportazioni nella Comunità e la Commissione potrà così controllare efficacemente gli impegni. Inoltre, la struttura delle vendite di tali produttori esportatori è tale che la Commissione ritiene minimo il rischio di elusione dell'impegno concordato.
(85) In considerazione di quanto sopra, gli impegni offerti sono stati considerati accettabili e le società in questione sono state informate dei principali fatti, considerazioni e obblighi sui quali tale accettazione è stata basata.
(86) Per consentire alla Commissione di controllare con maggiore efficacia il rispetto degli impegni assunti da parte delle società, al momento della presentazione della richiesta di immissione in libera pratica alle autorità doganali competenti, l'esenzione dal dazio antidumping è subordinata alla presentazione di una fattura commerciale contenente almeno gli elementi elencati in allegato. Queste informazioni permetteranno anche alle autorità doganali di verificare con sufficiente precisione la corrispondenza tra spedizioni e documenti commerciali. Nel caso in cui non venga presentata una fattura di questo tipo o se questa non corrisponde al prodotto presentato in dogana, viene riscossa l'appropriata aliquota di dazio.
(87) Va osservato che in caso di violazione, di revoca o di sospetta violazione dell'impegno, può essere imposto un dazio antidumping, in conformità dell'articolo 8, paragrafi 9 e 10, del regolamento di base.
5. Durata delle misure
(88) Le misure antidumping rimarranno in vigore fino al 2006, mentre i dazi compensativi esistenti contro l'India scadono nel 2004. Nel caso di scadenza (o modifica) delle misure compensative, il livello dei dazi antidumping, che al momento tiene conto del fatto che i dazi compensativi sono già in vigore, dovrà essere ricalcolato,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) classificabili al codice NC ex 3920 62 19 e al codice NC ex 3920 62 90 (codici TARIC: 3920 62 19*10, 3920 62 19*15, 3920 62 19*25, 3920 62 19*30, 3920 62 19*35, 3920 62 19*40, 3920 62 19*45, 3920 62 19*50, 3920 62 19*55, 3920 62 19*60, 3920 62 19*62, 3920 62 19*64, 3920 62 19*65, 3920 62 19*70, 3920 62 19*75, 3920 62 19*80, 3920 62 19*81, 3920 62 19*85, 3920 62 19*87, 3920 62 19*89, 3920 62 19*91, 3920 62 90*30 e 3920 62 90*91 ), originarie dell'India e della Corea.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, per i prodotti originari dei paesi in appresso elencati è la seguente:
SPAZIO PER TABELLA
3. In deroga all'articolo 1, paragrafo 1, il dazio provvisorio non si applica alle importazioni immesse in libera pratica in conformità dell'articolo 2.
4. Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Le importazioni di cui a uno dei sottoelencati codici addizionali Taric che sono prodotte e direttamente esportate (ovvero, spedite e fatturate) da una delle società sottoelencate ad una società della Comunità operante come importatore saranno esentate dai dazi antidumping imposti dall'articolo 1 a condizione che esse siano conformi al paragrafo 2.
SPAZIO PER TABELLA
2. Le importazioni di cui al paragrafo 1 sono esentate dal dazio a condizione che:
a) venga presentata alle autorità doganali degli Stati membri, al momento della presentazione della dichiarazione di immissione in libera pratica, una fattura commerciale contenente almeno le informazioni necessarie elencate in allegato; e
b) le merci dichiarate e presentate in dogana corrispondano esattamente alla descrizione riportata nella fattura commerciale.
Articolo 3
Gli importi depositati a titolo di dazi compensativi provvisori ai sensi del regolamento provvisorio sono riscossi all'aliquota del dazio istituito in via definitiva. Viene svincolata la parte degli importi depositati che supera l'aliquota dei dazi definitivi. Qualora i dazi definitivi siano più elevati dei dazi provvisori, sono riscossi in via definitiva solo gli importi depositati a titolo di dazi provvisori.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 13 agosto 2001.