NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 123/2005
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se mění nařízení (ES) č. 466/2001, pokud jde o ochratoxin A
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 (2), stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách.
(2)
Podle nařízení (ES) č. 466/2001 by Komise měla přezkoumat ustanovení o ochratoxinu A (OTA) v sušených hroznech révy vinné, a rovněž stanovit maximální limity pro OTA v zelené a pražené kávě, kávových výrobcích, ve víně, pivu, hroznové šťávě, kakau, kakaových výrobcích a v koření s ohledem na provedené průzkumy a preventivní opatření, jejichž cílem je omezit výskyt OTA v těchto výrobcích.
(3)
Vědecký výbor pro potraviny dospěl ve svém stanovisku ze dne 17. září 1998 k názoru, že OTA je mykotoxin s karcinogenními, nefrotoxickými, teratogenními, imunotoxickými a pravděpodobně neurotoxickými vlastnostmi. Výbor též uvedl, že probíhají další studie, které jsou zaměřené na objasnění mechanismů způsobujících karcinogenitu OTA. Předpokládá se, že evropský výzkumný projekt zaměřený na mechanismy způsobující karcinogenitu OTA, bude ukončen na konci roku 2004. Jakmile budou dostupné úplné výsledky výzkumu, požádá Komise Evropský úřad pro bezpečnost potravin, aby aktualizoval vědecké stanovisko s ohledem na tyto nové výsledky.
(4)
V rámci směrnice Rady 1993/5/EHS ze dne 25. února 1993 o pomoci členských států Komisi a o jejich spolupráci při vědeckém zkoumání otázek týkajících se potravin (3) (SCOOP) bylo provedeno vyhodnocení potravinového příjmu OTA obyvatelstvem Společenství. Hlavní příčinou expozice OTA jsou obiloviny a výrobky z obilovin. Za hlavní zdroje expozice člověka účinkům OTA byly označeny víno, káva a pivo. Sušené hrozny révy vinné a hroznová šťáva značnou měrou přispívají k expozici OTA u specifických skupin zranitelných spotřebitelů, zejména u malých dětí.
(5)
Nařízením (ES) č. 466/2001 byl stanoven maximální limit OTA pro obiloviny a výrobky z obilovin a pro sušené hrozny révy vinné. Limit OTA v pivu se kontroluje nepřímo, jelikož OTA v pivu pochází z přítomnosti OTA ve sladu, pro který již byl maximální limit stanoven. Stanovení maximálního limitu OTA v pivu proto není přímo nezbytné v zájmu ochrany veřejného zdraví, ale mělo by se brát v úvahu v rámci budoucího přezkoumání.
(6)
Vzhledem k tomu, že víno, pražená káva a rozpustná káva značně přispívají k expozici OTA u lidí a že hroznová šťáva značně přispívá k expozici OTA u dětí, je vhodné již nyní stanovit maximální limity u těchto potravin v zájmu ochrany veřejného zdraví zamezením distribuce vysoce kontaminovaných potravin.
(7)
OTA se vyskytuje také v jiném sušeném ovoci než v sušených hroznech révy vinné, kakau, kakaových výrobcích, koření a lékořici. Po vyhodnocení výsledků výzkumu Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EÚBP) ohledně toxikologie OTA se zváží vhodnost stanovení maximálních limitů OTA pro tyto potraviny včetně zelené kávy a přezkoumají se stávající maximální limity.
(8)
Nařízení (ES) č. 466/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(9)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 466/2001 se mění takto:
1.
V čl. 4 odst. 2 písm. b) se slova „a 2.2.2“ nahrazují slovy „ , 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 a 2.2.5“.
2.
V článku 5 se odstavec 2a nahrazuje tímto:
„2a. Na základě aktuálního hodnocení rizik ochratoxinu A (OTA) provedeného Evropským úřadem pro bezpečnost potravin a s ohledem na preventivní opatření, jejichž cílem je omezit obsah OTA, Komise přezkoumá ustanovení přílohy I oddílu 2 bodu 2.2 nejpozději do 30. června 2006. Toto přezkoumání se bude týkat především maximálních limitů pro OTA v sušených hroznech révy vinné a hroznové šťávě a otázky stanovení maximálních limitů pro OTA v zelené kávě, v jiném sušeném ovoci než v sušených hroznech révy vinné, kakau, kakaových výrobcích, likérových vínech, masu a masných výrobcích, koření a lékořici.
Členské státy a zúčastněné strany sdělí každý rok Komisi výsledky svého přezkoumání a předloží zprávu o dosaženém pokroku při uplatňování preventivních opatření k předcházení kontaminace OTA. Komise dá výsledky k dispozici členským státům.“
3.
Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2005.
V souladu s příslušnými ustanoveními se toto nařízení nepoužije na výrobky uvedené na trh před 1. dubnem 2005. Prokázání toho, kdy byly výrobky uvedeny na trh, je úkolem hospodářského subjektu v potravinářském odvětví.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2005.
REGOLAMENTO (CE) N. 123/2005 DELLA COMMISSIONE
del 26 gennaio 2005
che modifica il regolamento (CE) n. 466/2001 per quanto riguarda l’ocratossina A
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CEE) n. 315/93 del Consiglio, dell’8 febbraio 1993, che stabilisce procedure comunitarie relative ai contaminanti nei prodotti alimentari (1), in particolare l’articolo 2, paragrafo 3,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 466/2001 della Commissione (2) definisce i tenori massimi di taluni contaminanti presenti nelle derrate alimentari.
(2)
Conformemente al regolamento (CE) n. 466/2001 la Commissione deve riesaminare le disposizioni per quanto riguarda l’ocratossina A (OTA) nelle uve secche e al fine di fissare un tenore massimo di OTA nel caffè crudo e torrefatto e nei prodotti a base di caffè, nel vino, nella birra, nel succo d’uva, nel cacao e nei prodotti a base di cacao nonché nelle spezie, tenendo conto delle indagini effettuate e delle misure preventive applicate per ridurre la presenza di OTA nei summenzionati prodotti.
(3)
Il comitato scientifico dell’alimentazione conclude nel suo parere sull’ocratossina A del 17 settembre 1998, che l’OTA è una micotossina avente proprietà cancerogene, nefrotossiche, teratogene, immunotossiche e forse neurotossiche. Il comitato indica inoltre che sono in corso ulteriori studi per chiarire i meccanismi connessi al potere cancerogeno dell’OTA. Si prevede che il progetto europeo di ricerca sui meccanismi della cancerogenesi da ocratossina A sarà concluso entro il 2004. Quando saranno disponibili i risultati completi della ricerca la Commissione chiederà all’Autorità europea per la sicurezza alimentare (EFSA) di aggiornare il parere scientifico del comitato scientifico dell’alimentazione in modo da tenere conto dei risultati delle nuove ricerche.
(4)
Una valutazione dell’assunzione di OTA nell’alimentazione da parte della popolazione della Comunità è stata effettuata nell’ambito della direttiva 93/5/CEE del Consiglio, del 25 febbraio 1993, concernente l’assistenza alla Commissione e la cooperazione degli Stati membri nell’esame scientifico di questioni relative ai prodotti alimentari (3) (SCOOP). Le fonti principali di esposizione all’OTA sono i cereali ed i prodotti a base di cereali. Il vino, il caffè e la birra sono stati identificati come fattori significativi dell’esposizione umana all’OTA. Le uve secche e il succo di uva contribuiscono significativamente all’esposizione all’OTA nel caso di gruppi specifici di consumatori vulnerabili come i bambini.
(5)
Un tenore massimo di OTA è stato stabilito per i cereali e per i prodotti a base di cerali, nonché per le uve secche con il regolamento (CE) n. 466/2001. Il tenore di OTA nella birra è controllato indirettamente, poiché l’OTA nella birra risulta dalla presenza dell’OTA nel malto, per il quale è stato già fissato un tenore massimo. Non è pertanto immediatamente necessario fissare un tenore massimo di OTA nella birra per tutelare la salute pubblica, ma la questione va considerata nell’ambito del riesame previsto.
(6)
Visto il contributo significativo del vino, del caffè torrefatto e del caffè solubile all’esposizione umana all’OTA, nonché il contributo significativo del succo d’uva all’esposizione dei bambini all’OTA, è opportuno stabilire in questa fase tenori massimi per tali alimenti al fine di tutelare la salute pubblica prevenendo la distribuzione di alimenti con un livello di contaminazione inaccettabile.
(7)
L’OTA è stata inoltre riscontrata nella frutta secca diversa da uve secche, nel cacao e nei prodotti a base di cacao, nelle spezie e nella liquirizia. L’opportunità di fissare un tenore massimo di OTA per questi alimenti, incluso il caffè crudo, nonché di rivedere i tenori massimi esistenti sarà presa in considerazione quando sarà disponibile la valutazione EFSA dei risultati della ricerca sulla tossicologia dell’OTA.
(8)
È pertanto opportuno modificare il regolamento (CE) n. 466/2001.
(9)
Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (CE) n. 466/2001 è modificato come segue:
1)
all’articolo 4, paragrafo 2, lettera b), «e 2.2.2» è sostituito da «, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 e 2.2.5»;
2)
l’articolo 5, paragrafo 2a, è sostituito dal testo seguente:
«2a. In base ad una valutazione aggiornata dei rischi dell’ocratossina A (OTA) eseguita dall’EFSA e tenendo conto delle misure preventive applicate per ridurre il tenore di OTA, la Commissione riesamina le disposizioni di cui al punto 2.2 della sezione 2 dell’allegato I entro il 30 giugno 2006. Tale riesame riguarderà in particolare il tenore massimo di OTA nelle uve secche e nel succo d’uva, nonché l’esame della fissazione del tenore massimo di OTA nel caffè crudo, nella frutta secca diversa dalle uve secche, nella birra, nel cacao e nei prodotti a base di cacao, nei vini liquorosi, nella carne e nei prodotti a base di carne, nelle spezie e nella liquirizia.
A tal fine gli Stati membri e le parti interessate devono comunicare ogni anno alla Commissione i risultati delle indagini effettuate e i progressi compiuti per quanto riguarda l’applicazione delle misure preventive intese ad evitare la contaminazione da ocratossina A. La Commissione diffonderà i risultati presso gli Stati membri.»;
3)
l’allegato I è modificato conformemente all’allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo a quello della sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o aprile 2005.
Il presente regolamento non si applica ai prodotti commercializzati prima del 1o aprile 2005 conformemente alle disposizioni applicabili. Spetta all’operatore del settore alimentare provare quando i prodotti sono stati immessi sul mercato.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno Stato membro.
Fatto a Bruxelles, il 26 gennaio 2005.