Nařízení Rady (ES) č. 960/2003
ze dne 2. června 2003
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz zapisovatelných kompaktních disků (CD-R) pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Současné řízení
(1) Dne 17. května 2002 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství [2] oznámení o zahájení antisubvenčního řízení ohledně dovozu zapisovatelných kompaktních disků (dále jen "CD-R") pocházejících z Indie a zahájila šetření.
(2) Téhož dne zveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení o zahájení souběžného antidumpingového řízení týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z téže země [3].
(3) Řízení bylo zahájeno v důsledku stížnosti podané v dubnu 2002 Výborem evropských výrobců CD-R ("CECMA") jménem výrobců, na které připadá velký podíl celkové výroby CD-R ve Společenství. Tato stížnost obsahovala důkazy o subvencování dotyčného výrobku a o jím způsobené podstatné újmě, což bylo považováno za dostatečně opravňující k zahájení řízení.
(4) Komise úředně oznámila zahájení řízení výrobcům Společenství, kteří stížnost podali, jakož i ostatním známým výrobcům Společenství, vyvážejícímu výrobci, známým dotyčným dovozcům a sdružení uživatelů a zástupcům Indie. Zainteresovaným stranám byla dána příležitost k písemnému sdělení jejich stanovisek a k požádání o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(5) Indická vláda, jediný vyvážející výrobce v Indii během šetření, jakož i stěžovatel a jiní výrobci Společenství, dovozci, sdružení spotřebitelů a dodavatelé oznámili svá stanoviska písemně. Slyšení bylo uděleno všem účastníkům, kteří o ně požádali ve výše uvedené lhůtě a uvedli, že pro slyšení existují konkrétní důvody.
(6) Někteří účastníci namítali, že navrhovatelé - výrobci Společenství nesplňují požadavky čl. 10 odst. 8 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (dále jen "základní nařízení") a že zahájení šetření nebylo oprávněné. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podmínky pro zahájení, a zejména prahy 25 % a 50 % uvedené v čl. 10 odst. 8, byly splněny a proto bylo zahájení šetření oprávněné.
(7) Bylo vysloveno tvrzení, že jeden ze stěžujících si výrobců Společenství neměl být brán v úvahu pro účel rozhodování o reprezentativnosti navrhovatelů, protože prý ztratil své právo vyrábět dotyčný výrobek z důvodů spojených s právy k duševnímu vlastnictví.
(8) Je třeba poznamenat, že dotyčná společnost během šetření fakticky vyráběla a prodávala dotyčný výrobek na trhu Společenství a že v tomto šetření spolupracovala. Z pouhé skutečnosti, že tento výrobce byl účastníkem právního řízení, nevyplývá automaticky jeho vyloučení z definice výrobního odvětví Společenství. Navíc bylo zjištěno, že se tato společnost odvolala proti rozhodnutí soudu, podle kterého by byla ztratila svou licenci. Vzhledem k tomu, že dosud nebylo přijato žádné konečné rozhodnutí, nebylo možno učinit závěr, že tento výrobce definitivně ztratil své právo vyrábět CD-R. Tento argument byl proto zamítnut.
(9) Pomocí dotazníků zaslaných všem známým účastníkům Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účel stanovení subvence, újmy a zájmu Společenství. V tomto ohledu provedla Komise ověřovací návštěvy v prostorách příslušných státních orgánů v Novém Dillí a v těchto podnicích:
a) Vyvážející výrobce v Indii
- Moser Baer India Ltd., Nové Dillí, Indie;
b) Výrobci ve Společenství
- Computer Support Italcard S.R.L., Milán, Itálie
- C.D.A Datenträger Albrechts GmbH, Albrechts, Německo
- CPO Magnetic Products B.V., Oosterhout, Nizozemsko
- Fuji Magnetics G.m.b.H., Kleve, Německo
- Mitsui Advanced Media S.A., Ensisheim, Francie
- MPO Media S.A.S, Averton, Francie
- TDK Recording Media Europe S.A., Bascharage, Lucembursko
- Prime Disc Technologies GmbH, Wiesbaden, Německo
- IMAG Optical Storage Ltd, Limerick, Irsko
- Multimedia Info-Tech Ltd, Belfast, Severní Irsko
c) Dodavatelé ve Společenství
- Bayer AG, Leverkusen, Německo
- Steag Hamatech, Sternenfels, Německo.
(10) Šetření o subvenci a újmě trvalo od 1. dubna 2001 do 31. března 2002 (dále jen "doba šetření"). Zkoumání trendů týkajících se ocenění škody zahrnulo dobu od 1. ledna 1998 do konce doby šetření (dále jen "sledovaná doba").
2. Prozatímní opatření
(11) Vzhledem k nezbytnosti dalšího zkoumání některých aspektů subvence nebyla na CD-R pocházející z Indie uložena žádná prozatímní vyrovnávací cla.
3. Následný postup
(12) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných vyrovnávacích cel. Byla jim také povolena lhůta, během které mohly po tomto sdělení předložit své připomínky k tomuto oznámení. Ústní i písemné připomínky předložené stranami byly posouzeny a závěry byly případně příslušně pozměněny.
4. Platná opatření pro dovoz CD-R pocházejících z Tchaj-wanu
(13) V červnu 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1050/2002 [4] konečné antidumpingové clo na dovoz CD-R pocházejících z Tchaj-wanu.
B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(14) Dotyčný výrobek je stejný jako v antidumpigovém řízení proti Tchaj-wanu, tj. CD-R, který lze v současnosti zařadit pod kód KN ex85239000.
(15) CD-R je polykarbonátový disk potažený vrstvou barviva, vrstvou odrazného materiálu, např. zlata nebo stříbra, a ochrannou vrstvou. Na takový disk lze provést záznam pouze jednou a proto se disk tohoto typu označuje jako "WORM" (Write Once Read Many - zapsat jednou, číst mnohonásobně). Tento disk je optickým paměťovým médiem pro digitální data a pro hudbu. Záznam se provádí ozářením vrstvy barviva infračerveným laserovým paprskem v zapisovací jednotce CD-R.
Jednotlivé CD-R lze rozlišovat podle typu uložených dat (datové CD-R a hudební CD-R), podle kapacity paměti, podle vrstvy odrazného kovu (hlavně stříbro) a podle toho, zda jsou nebo nejsou potištěny.
Tento výrobek se prodává rovněž v různé jakosti a přichází na trh v obalech různého typu: v pouzdrech obsahujících jeden CD-R, ve vřetenech obsahujících 10 až 100 CD-R v plastových fóliích, v kulatých krabicích po 10 až 100 CD-R, v obálkách obsahujících jeden CD-R zabalený v celofánu, v lepenkových či papírových pouzdrech apod.
Ačkoli se jednotlivé druhy CD-R mohou lišit účelem použití a kvalitou, základní fyzikální a technické charakteristiky jednotlivých druhů se významně neliší. Proto se pro účely tohoto řízení považují za jeden a tentýž výrobek.
2. Obdobný výrobek
(16) Šetření ukázalo, že CD-R vyráběné a prodávané na indickém domácím trhu mají ve srovnání s CD-R vyvezenými z této země do Společenství podobné základní fyzikální a technické charakteristiky a použití. Obdobně CD-R vyráběné navrhovatelem a dalšími výrobci Společenství a prodávané na trhu Společenství mají podobné základní fyzikální a technické charakteristiky jako ty, které jsou vyváženy do Společenství z Indie.
(17) Proto se CD-R prodávané na indickém domácím trhu a vyvážené do Společenství jakož i CD-R vyráběné a prodávané ve Společenství považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(18) Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazníky Komise byly šetřeny následující režimy, které údajně zahrnovaly udělování vývozních subvencí:
i) - režim osvobození od daně z příjmu;
ii) - režim vývozních svobodných pásem/vývozně zaměřených
jednotek (Export Processing Zones/Export Oriented Units - režim EPZ/EOU).
(19) Kromě těchto dvou režimů uvádí stížnost tři další režimy: režim celních úvěrů pro dovoz [Duty Entitlement Passbook scheme (DEPB)], preferenční celní režim pro dovoz investičního zařízení [Export Promotion Capital Goods scheme (EPCG)] a režim prozatímních celních licencí [Advance licence scheme] jako možný zdroj subvencí pro indické vyvážející výrobce CD-R. Šetření však ukázalo, že v Indii působí jen jeden vyvážející výrobce CD-R v rámci režimu EOU. Tento vyvážející výrobce při šetření plně spolupracoval a nevyužíval žádné další režimy kromě těch, které jsou uvedeny v bodu odůvodnění 16. Prakticky nepotřebuje využívat další režimy, protože požívá stejných výhod v rámci režimu EOU. Z tohoto důvodu nebyly tyto režimy v souvislosti s tímto řízením dále posuzovány.
Režim osvobození od daně z příjmu je založen na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně upravován zákonem o financích.
Současný režim EPZ/EOU se zakládá na zákonu o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen "zákon o zahraničním obchodu"). Zákon o zahraničním obchodu (oddíl 5) pověřuje státní orgány vydáváním oznámení o politice v oblasti vývozu a dovozu. Tato politika je shrnuta v dokumentech pod titulkem "Vývozní a dovozní politika", vydávaných každých pět let a každoročně aktualizovaných Ministerstvem obchodu. Na dobu šetření tohoto případu se vztahuje jeden z těchto dokumentů o vývozní a dovozní politice, a to pětiletý plán týkající se období od 1. 4. 1997 do 31. 3. 2002. Kromě toho indické státní orgány také stanoví postupy, jimiž se řídí indická politika zahraničního obchodu, a to v "Příručce postupů v oblasti vývozu a dovozu 1. 4. 1997 - 31. 3. 2002" (díl 1).
Režim osvobození od daně z příjmu (ITES)
a) Právní základ
(20) Právním základem pro provádění režimu ITES je zákon o dani z příjmů z roku 1961. Tento zákon, který je každoročně upravován zákonem o financích, stanoví základ pro výběr daní jakož i pro různé výjimky a odpočty, na které lze uplatňovat nárok. Mezi výjimkami, které si mohou nárokovat firmy, jsou výjimky upravené oddíly 10A, 10B a 80HHC tohoto zákona, který stanoví osvobození od daně ze zisků z tržeb za vývoz.
b) Způsobilost
(21) Na osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10A mohou uplatňovat nárok firmy nacházející se ve vývozních svobodných pásmech (EPZ). Na osvobození podle oddílu 10B mohou uplatnit nárok jednotky zaměřené na vývoz (EOU). Na osvobození podle oddílu 80HHC může uplatnit nárok každá firma, která vyváží zboží.
c) Praktické provádění
(22) Aby určitá firma mohla využít výše uvedené daňové odpočty/osvobození, musí uplatnit nárok na odpočet/osvobození při předkládání svého daňového přiznání daňovým úřadům koncem daňového roku. Daňový rok trvá od 1. dubna do 31. března. Daňové přiznání musí být předloženo daňovému úřadu nejpozději do následujícího 30. listopadu. Provedení konečného výměru daňovým úřadem může trvat až tři roky od předložení daňového přiznání. Podnik může uplatnit nárok jen na jeden z odpočtů, které jsou dostupné podle výše uvedených tří oddílů.
d) Závěr k režimu ITES
(23) Písmeno e) seznamu vývozních subvencí (příloha I základního nařízení) uvádí "plné nebo částečné osvobození … konkrétně se týkající vývozu a přímých daní", které představují vývozní subvenci. Při režimu ITES poskytují příslušné státní orgány dotyčné společnosti finanční příspěvek vzdáním se státního příjmu ve formě přímých daní, které by byly splatné, kdyby dotyčná společnost neuplatnila nárok na osvobození od daní. Tento finanční příspěvek uděluje jeho příjemci výhodu snížením jeho daňového dluhu.
(24) Subvence je právně závislá na výsledcích vývozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení, protože osvobozuje od daně pouze zisky z tržeb za vývoz, a proto se považuje za specifickou.
e) Výpočet výše subvence
(25) Šetřená společnost vyrábí CD-R v jedné EOU. Může tedy podle oddílu 10B uplatňovat osvobození od daně na zisky z tržeb za vývoz EOU. Dotyčná společnost, ačkoli zahrnula do svého přiznání výpočet pro osvobození podle oddílu 10B, nakonec neuplatnila nárok na osvobození od daně podle oddílu 10B, protože její přiznání daně z příjmu nevykázalo v době šetření žádné zdanitelné zisky za tuto společnost jako celek. Je třeba poznamenat, že tato společnost provozuje další jednotky na výrobu jiných výrobků mimo EOU. Výpočty daně z příjmu uvedené v daňovém přiznání podaném touto společností a připojené specifikace ukázaly, že společnost významně zvýšila odpisy fixních aktiv přeměnou aktiv z jedné kategorie (stroje) s nižší mírou odpisu ve výpočtu daně za předchozí rok na jinou kategorii (formy) s významně vyšší mírou odpisu ve výpočtu daně za dobu šetření.
(26) Komise považovala přetřídění aktiv pro účely zdanění za právně pochybné, zejména proto, že společnost přetřídila aktiva pouze pro účely zdanění, ale již ne ve svých účetních záznamech, jak právní předpisy zřejmě vyžadují. Indický zákon o podnicích (použitelný na účetní účely) a indický zákon o dani z příjmů stanoví stejnou míru odpisů pro kategorii, ve které byla dotyčná aktiva přetříděna pro účely zdanění. Z tohoto důvodu Komise požádala indické daňové úřady i dotyčnou společnost o vysvětlení. Indické daňové úřady neposkytly žádnou odpověď, která by situaci objasnila. Společnost původně tvrdila, že tato změna byla nutná k opravě chyby v zatřídění některých aktiv pro daňové účely v předchozích letech. Po oznámení výsledků šetření však tvrdila, že tato změna kategorie aktiv byla doporučena daňovými poradci a že účelem této změny bylo snížit zdanitelné zisky a vyhnout se tak placení daně z příjmu.
(27) Ukazuje se však, že peněžní výhoda, které tato společnost dosáhla přetříděním aktiv, jí byla k dispozici již na základě ustanovení oddílu 10B indického zákona o dani z příjmu. Kromě toho přínos, který tato společnost mohla získat na základě oddílu 10B bez pochybného přetřídění aktiv, se rovná výnosu daně z příjmu z téhož pochybného přetřídění aktiv.
(28) Výše vylíčená situace ukázala, že v tomto stadiu dotyčná společnost neměla ze subvence podle oddílu 10B, která podléhá vyrovnání, během doby šetření žádný přímý prospěch. To vyplývá ze skutečnosti, že k tomu, aby se na subvenci vztahovalo vyrovnání, musela by ji dotyčná společnost skutečně obdržet nebo by muselo být přijato rozhodnutí poskytnout ji.
(29) Vývozní svobodná pásma (EPZ)/vývozně zaměřené jednotky (EOU)
a) Právní základ
(30) Režim EPZ/EOU, který byl zaveden v roce 1965, je nástrojem v rámci "vývozní a dovozní politiky", jenž zahrnuje pobídky k vývozu. Během doby šetření se tento režim řídil celními oznámeními č. 53/97 a 133/94. Tento režim je blíže popsán v kapitole 9 a v dodatku 1 k dokumentu 1997/2002 "Vývozní a dovozní politika" jakož i v příslušné příručce postupů.
b) Způsobilost
(31) V režimu EPZ/EOU mohou být v zásadě založeny společnosti zavazující se vyvážet celou svou výrobu zboží a služeb. Jakmile je jim status EPZ/EOU udělen, mohou tyto společnosti požívat určité výhody. V Indii jsou registrovány čtyři EPZ. EOU mohou být umístěny kdekoli v Indii. Jsou to jednotky pod celní uzávěrou, spadající pod dohled celních úředníků podle oddílu 65 celního zákona. Šetřenému vyvážejícímu výrobci byl udělen status EOU pro výrobní jednotku vyrábějící CD-R. Ačkoli se od společností provozovaných v režimu EOU/EPZ obvykle očekává, že budou vyvážet celou jejich výrobu, příslušné indické státní orgány dovolují těmto jednotkám prodávat část jejich výroby na domácím trhu za určitých podmínek.
c) Praktické provádění
(32) Společnosti, které chtějí získat status EOU nebo EPZ, musí podat odpovídající žádost u příslušných orgánů. Taková žádost musí obsahovat podrobné údaje za dobu příštích pět let, mimo jiné o plánovaném objemu výroby, o plánované hodnotě vývozu, o požadavcích na dovoz a místních požadavcích. Jestliže příslušné orgány žádost společnosti přijmou, sdělí společnosti s tím spojené předpoklady a podmínky. Společnosti v režimu EPZ a EOU se mohou zabývat výrobou jakéhokoli výrobku. Uznání určité společnosti jako společnosti v režimu EPZ/EOU platí po dobu pěti let. Může být obnoveno na další období.
Jednotky EPZ/EOU mají nárok na tyto výhody:
i) osvobození od dovozního cla na všechny druhy zboží (včetně investičního zboží, surovin a pomocných materiálů) potřebné k výrobě, produkci a zpracování nebo s nimi související;
ii) osvobození od spotřební daně na zboží získané z domácích zdrojů;
iii) osvobození od daně z příjmu, které se normálně ukládá na zisky realizované z tržeb za vývoz v souladu s oddílem 10A nebo 10B zákona o dani z příjmu, a to až do roku 2010 (viz výše ITES);
iv) vrácení ústřední daně z obratu zaplacené za zboží koupené na místním trhu;
v) možnost stoprocentní zahraniční účasti;
vi) možnost prodat část výroby na domácím trhu po zaplacení platných cel, výjimkou z obecného požadavku vyvézt celou produkci.
(33) Dotyčné společnosti (EOU a EPZ) musí vést, ve zvláštním formátu, řádné účetnictví za všechny dotyčné dovozy a spotřebu i použití všech dovezených materiálů a všech provedených vývozů. Toto účetnictví je třeba pravidelně předkládat příslušným orgánům na jejich žádost.
(34) Tyto společnosti musí také zajistit minimální množství získaných deviz v zahraniční měně jako procento vývozu a výsledky vývozu stanovené vývozní a dovozní politikou. Veškeré operace EOU/EPZ musí probíhat v prostorách, které jsou pod celní uzávěrou.
d) Závěry o EPZ/EOU
(35) V rámci tohoto šetření byl režim EPZ/EOU používán k dovozu surovin a investičního zboží a pro opatřování zboží na domácím trhu. Bylo zjištěno, že vyvážející výrobce používal koncese na osvobození od cla na suroviny a investiční zboží jakož i osvobození od spotřební daně na zboží získané z domácích zdrojů. Proto Komise prozkoumala otázku, zda tyto koncese podléhají vyrovnávání. V tomto ohledu osvobození od cla na suroviny a investiční zboží znamená udělení subvencí, protože tyto koncese představují finanční příspěvky státních orgánů vzhledem k tomu, že na státních příjmech, které jsou jinak splatné, se netrvá a z toho plynoucí finanční prospěch je tak věnován příjemci. Vzhledem k tomu, že poskytování této subvence podle indických právních předpisů závisí ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení na výsledcích vývozu, je proto subvence považována za specifickou a tudíž podléhá vyrovnání. V případě osvobození od spotřební daně bylo zjištěno, že clo zaplacené na nákupy provedené firmou, která není jednotkou EOU, je připsáno k dobru jako platba v rámci systému navracení (CENVAT) a je použito jako platba na spotřební daň z domácích tržeb. Osvobozením od spotřební daně za nákupy jednotky EOU tudíž nedošlo ke vzdání se státního příjmu a tím také nevzniká žádný dodatečný přínos pro EOU.
e) Výpočet výše subvence
Osvobození od dovozních cel na suroviny
(36) Ačkoli se od společnosti vyvíjející činnost v rámci tohoto režimu obvykle očekává, že bude vyvážet celou svou produkci, tento režim umožňuje společnosti odbyt části její produkce na domácím trhu za určitých podmínek. Během ověřovací návštěvy byla tato společnost schopna dokázat, že veškeré suroviny, které byly osvobozeny od dovozních cel, byly použity k výrobě vyvezeného zboží, resp. že při odbytu zboží obsahujícího tyto suroviny na domácím trhu byly splněny příslušné podmínky. Zejména bylo zjištěno, že platná cla zaplacená společností za domácí tržby pokryla veškerá prominutá cla na dovezené suroviny použité k výrobě zboží prodaného na domácím trhu.
(37) Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že osvobození od dovozních cel na suroviny, které bylo uděleno dotyčné společnosti, splňuje kritéria příloh I a II základního nařízení, zvláště vzhledem k tomu, že v tomto případě nedošlo k žádnému nadměrnému prominutí dovozního cla. Proto se má za to, že v tomto případě šetřená společnost nezískala při dovozu surovin během doby šetření žádný prospěch podléhající vyrovnání.
Osvobození od dovozních cel na investiční zboží
(38) Investiční zboží není na rozdíl od surovin fyzicky zahrnuto v hotových výrobcích. Pro účely výpočtu se výše prominutého cla rovná grantu na každý dovoz investičního zboží. V důsledku toho byl prospěch pro šetřenou společnost vypočten na základě částky nezaplaceného cla na dovezené investiční zboží rozpočtením této částky na odpisové období vztahující se na účetní účely.
(39) Vyvážející výrobce tvrdil, že třináctileté odpisové období uvedené v jeho účetních záznamech lépe odpovídá reálné situaci společnosti, protože je v souladu s indickým zákonem o podnicích a je stanovené jeho vedením a jeho auditory. Dále vznesl připomínku, že v jiných antisubvenčních řízeních byla odpisová metoda uvedená v jeho účetních záznamech použita jako základ pro rozdělení těchto výhod. Dále poukázal na zprávu neformální skupiny odborníků WTO pro subvence, která uvedla, že "při určování užitečné životnosti aktiv by měla být dána přednost použití účetních údajů a ne odpisových období souvisejících s daní, protože u účetních údajů je pravděpodobnější, že budou odrážet skutečnou životnost aktiv". Vyvážející výrobce tvrdil také to, že je nesprávné určit dobu odpisů na základě doby odpisů použité pro účely zdanění, protože ta je založena na metodě progresivních odpisů a ne na lineární metodě, která se pro tento účel obvykle používá.
(40) Šetření však ukázalo, že informace dotyčné společnosti o odpisech dotyčných aktiv jsou konfliktní. Společnost totiž změnila zatřídění těchto aktiv pro účely zdanění, tj. že pro účely zdanění byla tato aktiva považována za formy a ne za stroje a byla odpisována progresivně. Společnost je však pro účetní účely považovala za stroje i nadále, přestože indický zákon o podnicích a zákon o dani z příjmu stanoví, že má být uplatňováno stejné zatřídění pro účely zdanění i pro účely účetnictví. Jestliže společnost zatřídila aktiva pro účely účetnictví jako formy, nemohla na ně uplatnit stávající platnou dobu pro odpisy strojů, tj. 13 let. Při uplatnění metody lineárního odepisování tato doba činila šest let, zatímco při uplatnění metody progresivního odpisování, jako tomu bylo v daňovém přiznání za formy, by v prvních třech letech bylo odepsáno přibližně 80 % hodnoty aktiv.
(41) Ačkoli se má za to, že pro účely zdanění a pro účely účetnictví lze používat rozdílné metody odepisování, nepovažuje se za přijatelné zatřídit aktiva pro účely zdanění jako formy a pro účely účetnictví jako stroje. Lze se domnívat, že dotyčná aktiva mohou být buď jen stroji nebo formami, ale ne současně obojím. Tuto logiku používá také příslušné indické zákonodárství, které stanoví konzistentní zatřídění pro účely zdanění i pro účely účetnictví.
(42) V tomto případě uvedená společnost použila pro zdanění metodu progresivního odpisování, následkem čehož bylo v prvních třech letech odepsáno přibližně 80 % aktiv. Proto zbývá odpovědět na otázku, jaká by bývala byla správná metoda odpisů, kdyby společnost byla dotáhla přetřídění aktiv pro účely zdanění do důsledků podobným přetříděním pro účely účetnictví.
(43) V tomto ohledu byly posouzeny dvě volby, které jsou specifikovány jako možné opce podle indického zákona o podnicích, tj. šestiletá doba odpisu při metodě lineárního odpisování nebo metoda progresivního odpisování, při které je hodnota aktiv odpisována na základě zůstatkové hodnoty o 40 % ročně. Společnost neuvedla, které volbě dává přednost, avšak nadále argumentovala ve prospěch třináctileté doby odpisu, kterou uplatnila na stroje.
(44) V tomto ohledu byl přijat závěr, že nejsprávnější metodou rozhodování o přiměřené době odpisu je vzít v úvahu to, co je u výrobního odvětví obvyklé a posoudit zvláštní okolnosti této společnosti, která je vysoce zisková a neustále a intenzivně investuje do dotyčného výrobku. Z informací získaných během tohoto šetření se ukazuje, že většina společností vykazuje ztráty, a to po významně dlouhou dobu. To zpomaluje investování a má tendenci vést k delším dobám odpisu. Průměrná délka doby odpisu je asi šest let.
(45) Postavení vyvážejícího výrobce se však od postavení průměrného podniku velmi liší. Tato firma je vysoce zisková, neustále a značně investuje a proto je na místě předpokládat, že doba odpisu je u ní významně kratší než výše uvedený průměr. Proto bylo považováno za vhodné uplatnit metodu progresivního odpisu, která umožňuje rychlejší odpis než metoda lineárního odpisu. Je třeba poznamenat, že za situace pokračujícího pravidelného investování metoda progresivního odpisu stanovená indickým zákonem o podnicích, uvedená v bodu odůvodnění 43, umožňuje o 30 % rychlejší odpis oproti ekvivalentní metodě lineárního odpisu za reprezentativní dobu šesti let, která se uplatňuje při použití lineární metody odpisu. To odpovídá době 4,2 roku oproti šesti rokům u lineární metody a tato kratší doba byla použita pro rozdělení získaného přínosu.
(46) Takto vypočtená výše, která pak připadla na dobu šetření, byla upravena připočtením úroku za dobu šetření, za účelem zjištění plného přínosu tohoto režimu pro jeho příjemce. Vzhledem k povaze této subvence, která se rovná jednorázovému grantu, byla dlouhodobá obchodní úroková míra během doby šetření v Indii považována za přiměřenou. Částka subvence pak byla rozpočtena na celkový obrat vývozu EOU.
(47) Konečná výše subvence podle hodnoty, určená pro osvobození od dovozních cel na investiční zboží pro šetřenou společnost během doby šetření, byla 7,3 %.
2. Výše subvencí podléhajících vyrovnání
(48) Definitivní výše subvencí podléhajících vyrovnání podle ustanovení základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činila u tohoto vyvážejícího výrobce 7,3 %. Vzhledem k tomu, že v Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce, se toto zjištění vztahuje na veškerý indický vývoz.
Typ podpory | EOU/EPZ | ITES | Celkem |
| 7,3 % | 0 % | 7,3 % |
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Výroba Společenství
(49) Během doby šetření vyráběly CD-R ve Společenství tyto společnosti:
- pět výrobců, kteří původně podali stížnost a v řízení spolupracovali,
- čtyři výrobci, kteří stížnost nepodali, ale podanou stížnost podpořili a spolupracovali v řízení,
- dva výrobci, kteří stížnost nepodali, ale podanou stížnost podpořili, avšak dostatečně nespolupracovali v šetření,
- jeden výrobce, který stížnost nepodal, ale podanou stížnost podpořil a poskytl Komisi některé obecné informace,
- další výrobci, kteří stížnost nepodali a v řízení nespolupracovali.
(50) Ta skutečnost, že několik výrobců Společenství, kteří stížnost nepodali, spolupracovalo v rámci šetření, poskytla Komisi příležitost k podrobnějšímu prozkoumání jejich postavení z hlediska čl. 9 odst. 1 základního nařízení. Bylo zjištěno, že někteří ze spolupracujících výrobců (včetně těch, kteří původně nebyli navrhovateli) dováželi CD-R, avšak ani jeden je nedovážel z Indie. Dále podstatná část těchto nákupů byla provedena pouze za účelem uspokojení krátkodobé tržní poptávky do instalování nové nebo dodatečné vlastní kapacity a představovala poměrně nízké procento nákupů ve srovnání s celkovými tržbami a s vlastní produkcí v době šetření. Proto nebylo důvodu k vyloučení těchto společností z definice výroby Společenství.
(51) Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že CD-R vyrobené všemi výše zmíněnými společnostmi představují výrobu Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Definice výrobního odvětví Společenství
(52) Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 49, devět výrobců Společenství, kteří podpořili uvedenou stížnost, plně spolupracovalo v šetření. Tito výrobci představují většinový podíl celkové výroby CD-R ve Společenství v době šetření, v tomto případě více než 60 %. Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. Níže jsou dále uváděni jako "výrobní odvětví Společenství".
E. ÚJMA
1. Spotřeba Společenství
(53) Spotřeba Společenství byla vypočtena z objemu tržeb za CD-R vlastní výroby výrobního odvětví Společenství, z objemu tržeb dvou společností, které spolupracovaly nedostatečně a proto nebyly součástí výrobního odvětví Společenství, objemu tržeb společnosti, která poskytla pouze obecné informace, z informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, z údajů Eurostatu o objemech dovozu pocházejícího z jiných třetích zemí a z odhadu tržeb zbývajících nespolupracujících výrobců Společenství, založeného na údajích shromážděných Komisí při posuzování přípustnosti uvedené stížnosti.
(54) Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že spotřeba Společenství od roku 1998 do doby šetření významně vzrostla (o 1759000 tisíc jednotek). Podrobněji řečeno, velmi vzrostla od roku 1998 do roku 2000 a v roce 2001 dosáhla vrcholu. Pak od roku 2001 do doby šetření poněkud klesla. Vývoj spotřeby je třeba posuzovat z hlediska skutečnosti, že CD-R jsou poměrně novým výrobkem. Pro širokou veřejnost se staly dostupné teprve v poslední době a zaplavily trh hlavně v letech 1997-1998. Od té doby byl růst poptávky po tomto paměťovém médiu dramatický. To vysvětluje skutečnost, že řada ukazatelů, např. spotřeba, zaznamenává vysoký růst.
Spotřeba Společenství | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 459166 | 1172950 | 2017557 | 2461271 | 2218563 |
Index | 100 | 255 | 439 | 536 | 483 |
2. Dovoz CD-R do Společenství
a) Objem a tržní podíl dovozu pocházejícího z Indie
(55) Na základě údajů Eurostatu objem dovozu CD-R z Indie za sledovanou dobu drasticky vzrostl. Zatímco v letech 1998 a 1999 byl jejich dovoz nevýznamný, v době šetření představoval téměř 200 milionů jednotek. Růst dovozů byl zvlášť výrazný od roku 1999 do roku 2000 (dovoz vzrostl na násobek 26), je však třeba poznamenat, že tržní podíl indického dovozu byl v té době ještě na minimální úrovni, a dále od roku 2000 do roku 2001, kdy se objem dovozu zvýšil na desetinásobek. V důsledku toho se podle Eurostatu Indie stala v roce 2001 a během šetření druhou nejvýznamnější zemí vyvážející dotyčný výrobek do Společenství.
Dovoz | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 1184 | 712 | 18462 | 179904 | 196091 |
Index | 100 | 60 | 1559 | 15196 | 16563 |
(56) Tržní podíl dotyčné země vzrostl od roku 1998 do doby šetření z nuly na 9 %. Tento růst byl zvlášť výrazný od roku 2000 do roku 2001, kdy dosáhl 6 procentních bodů.
(57) Na růst indického tržního podílu je třeba pohlížet z hlediska vývoje růstu tržního podílu výrobního odvětví Společenství v době od roku 1998 do doby šetření. Zatímco tržní podíl Indie se zvýšil ve sledovaném období o 9 procentních bodů, tržní podíl Společenství se zvýšil za tutéž dobu pouze o 3,7 procentních bodů.
Tržní podíly | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R | 0 % | 0 % | 1 % | 7 % | 9 % |
b) Vývoj cen
(58) Průměrná dovozní cena CD-R z Indie nejprve významně vzrostla od roku 1998 do roku 1999. Tato zvýšení cen pravděpodobně nebyla dost reprezentativní vzhledem k malým vyvezeným množstvím.
(59) Od roku 1999 ceny neustále klesaly až do roku 2001 (za tuto dobu celkem o 77 %). Pak se však od roku 2001 do doby šetření zvýšily, i když jen o 17 %, kdy cena za jednotku činila cca 0,33 EUR. Potom však od roku 2000 do roku 2001 dovozní ceny znovu výrazně klesaly. To bylo doprovázeno stejně masivním nárůstem objemů dovozu z Indie. Od roku 2000 do konce doby šetření tyto ceny klesly celkem o 59 %.
Jednotkové ceny | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 126 | 1227 | 823 | 285 | 334 |
Index | 100 | 975 | 654 | 226 | 265 |
Základ indexu 100 r. 2000 | | | 100 | 35 | 41 |
(60) Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že v době šetření byl jediným vyvážejícím výrobcem v Indii a že výrobu CD-R zahájil teprve v roce 1999. Podle toho jsou údaje Eurostatu, které použila Komise, zavádějící a nejsou správným základem pro hodnocení vývoje indických cen. Dále tvrdil, že tento přístup vede k uměle nafouknutému poklesu dovozní ceny od roku 2000 do doby šetření o 59 %.
(61) Jak je však zmíněno již v bodu odůvodnění 10, analýza trendů relevantních pro újmu zahrnuje delší časové období než je doba šetření (tj. sledované období). Kromě toho, jak je uvedeno níže, údaje Eurostatu ukazují podobnou tendenci, o jaké svědčí údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem samým.
(62) Abychom se však vyhnuli každé pochybnosti o použitém postupu, byly údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem prozkoumány a uvádí se níže v indexové formě, s vědomím, že tyto údaje jsou založeny na fiskálním roku, který trvá od dubna do března, oproti kalendářnímu roku, trvajícímu od ledna do prosince.
Index | Duben 1997 březen 1998 | Duben 1998 březen 1999 | Duben 1999 březen 2000 Finanční rok 2000 | Duben 2000 březen 2000 Finanční rok 2001 | Doba šetření |
Objemy | | | 100 | 711 | 2829 |
Tržní podíly | 0 % | 0 % | 0 % | 5 - 10 % | 10 - 15 % |
Jednotková cena | | | 100 | 38 | 46 |
(63) Na tomto základě objem dovozu CDR od indického vyvážejícího výrobce dramaticky vzrostl - od zahájení jeho výroby v roce 1999 do doby šetření se znásobil 28 krát. Jeho tržní podíl vzrostl od roku 2000 do doby šetření z nuly na více než 10 % a jeho prodejní cena se snížila od roku 2000 do doby šetření o 54 %.
(64) Výše uvedené trendy vývoje za dobu od roku 2000 do doby šetření jsou podobné trendům zjištěným na základě údajů Eurostatu za stejné období. Dále je prováděna analýza újmy na celostátním základě, která se nemá omezit na analýzu jedné společnosti. Protože není možno vyloučit, že během doby šetření vyráběli CD-R a vyváželi je do Společenství také další, neznámí indičtí výrobci, bylo rozhodnuto použít pro zjištění trendu relevantního pro analýzu újmy údaje Eurostatu. Závěry ohledně újmy se však zaměřují na dobu od roku 2000 do doby šetření, tj. dobu, během které dotyčný výrobce skutečně CD-R vyvážel. Za těchto okolností a z výše uvedených důvodů Komise rozhodla provést analýzu újmy na základě údajů Eurostatu.
c) Podtržení cen
(65) Za účelem přijetí rozhodnutí o podtržení cen byla analyzována ověřená data o cenách, která se vztahují na dobu šetření. Relevantními prodejními cenami výrobního odvětví Společenství jsou čisté ceny pro odečtení slev, rabatu a poplatků. V případech potřeby byly tyto ceny přizpůsobeny úrovni cen ze závodu, tj. bez nákladů na dopravné uvnitř Společenství. Porovnávané indické dovozní ceny jsou rovněž bez slev a rabatu a v případech potřeby jsou přizpůsobeny ceně CIF hranice Společenství.
(66) Po objasnění, o které požádal indický vyvážející výrobce, se potvrzuje - jak je uvedeno výše (viz bod odůvodnění 65) - že v případě potřeby bylo provedeno příslušné přizpůsobení prodejním cenám Společenství za účelem odečtu poplatků za autorská práva.
(67) Na základě odpovědí na dotazník by mohly být definovány jednotlivé řady výrobku CD-R pro účely srovnání podle těchto kritérií: kapacita paměti, typ zaznamenaných dat, povaha odrazné vrstvy, tištění a balení. Bylo však zjištěno - stejně jako v předcházejícím případě Tchaj-wanu - že fyzikální charakteristiky CD-R mají na prodejní ceny CD-R méně rozhodující vliv, zatímco balení se ukázalo být zvlášť vlivným kritériem pro účely srovnávání.
(68) Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny indických vyvážejících výrobců byly srovnávány na úrovni cen ze závodu a na hranici Společenství, a pokud jde o nezávislé klienty na trhu Společenství, v případě potřeby náležitě upravené.
(69) Na tomto základě byla u dovozů z Indie zjištěna existence podtržení cen. Úroveň podtržení, vyjádřená procentem průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, se pohybovala od 3,47 % do 66,25 %. Vážený průměr rozpětí podtržení cen činil 17,69 %. Kromě toho byl v důsledku ztrát způsobených výrobnímu odvětví Společenství a snížených cen zjištěn také významně ztrátový prodej.
(70) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že toto srovnání nebylo provedeno na náležité obchodní úrovni, protože převážná většina jeho vývozu do Společenství představovala tržby OEM (Original Equipment Manufacturers), zatímco výrobní odvětví Společenství je údajně zaměřeno hlavně na konečné uživatele a maloobchody.
(71) V první řadě je třeba poznamenat, že indická společnost definovala termín OEM v dosti širokém smyslu. Například do něj zahrnula také prodeje společnostem, které vyrábějí jiné výrobky než CD-R a které provádějí další prodej těchto CD-R pod svou vlastní obchodní značkou. Definice OEM, kterou použila indická společnost, neodpovídá definici, kterou obvykle používají orgány EU. Nicméně, i když by prodejům OEM byl dán široký smysl, který mu udělila indická společnost, byl by zjištěný vážený rozdíl podtržení průměrné ceny stále ještě významný, tj. asi 12 %.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
a) Předběžná poznámka
i) Účinek nedávného praktikování dumpingu
Výrobní odvětví Společenství se stále ještě zotavuje z důsledků nedávného praktikování dumpingu při dovozu CD-R pocházejících z Tchaj-wanu. Vzhledem k tomu, že nařízení 1050/2002 [5], kterým se ukládají konečná opatření proti dovozům z Tchaj-wanu, vstoupilo v platnost až v poslední době (v červnu 2002), výrobní odvětví Společenství ještě nebylo s to se plně zotavit.
ii) Zahájení výroby CD-R ve Společenství
(72) Jak je zmíněno v nařízení Komise (ES) č. 2479/2001 ze dne 17. prosince 2001, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz zapisovatelných kompaktních disků pocházejících z Tchaj-wanu [6], první vlnu instalování nových evropských zařízení lze zjistit kolem roku 1997, který je proto třeba považovat za rok zahájení, s nevyhnutelně vysokými výrobními náklady na jednotku a nízkým využitím kapacity. V roce 1999, po dosažení slušného rozsahu výroby a značného snížení výrobních nákladů, byly vyhlídky pro toto odvětví příznivé. To přivábilo další investice a nové účastníky trhu. Dále je třeba připomenout mimořádnou situaci na trhu, zmíněnou v bodu odůvodnění 54. Zvýšení spotřeby Společenství bylo ve sledovaném období dramatické, což vysvětluje, proč řada ukazatelů, např. objem výroby a tržeb, vykazuje vysoký růst.
b) Výroba, kapacita a využití kapacity
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
(73) Vzhledem ke zvýšení spotřeby Společenství produkce CD-R ve výrobním odvětví Společenství ve sledované době neustále rostla, a to v průměru o 80 milionů jednotek ročně od roku 1998 do doby šetření. Tento růst byl zvlášť vysoký v letech 1999 a 2000 (+74 %) a od roku 2000 do roku 2001 (+30 %), avšak v době šetření se zpomalil (+4 %).
(74) Vývoj výrobní kapacity měl stejnou tendenci jako vývoj výroby. Od roku 1998 do doby šetření výrobní kapacita vzrostla na pětinásobek. Příčinou jejího zvýšení od roku 1998 do konce roku 1999 byly hlavně značné investice do strojů a zařízení, které byly provedeny v zahajovacím období a byly v souladu s překotným vzrůstem spotřeby. Od roku 2001 však byl růst kapacity omezený a lze ho vysvětlit hlavně investicemi do nahrazení strojního zařízení první generace novým a efektivnějším zařízením.
(75) Následkem souběžného vývoje výroby a kapacity se využití kapacity od roku 1998 do doby šetření zvýšilo o necelé tři procentní body.
c) Objem tržeb, prodejní ceny a faktory ovlivňující ceny, tržní podíly a růst
Tržby ve Společenství | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Objem (v tis. jednotek) | 44621 | 124041 | 168594 | 279445 | 296743 |
Index | 100 | 278 | 378 | 626 | 665 |
Tržní podíly | 9,7 % | 10,6 % | 8,4 % | 11,4 % | 13,4 % |
Index | 100 | 109 | 86 | 117 | 138 |
Prodejní cena (EUR/tis. jednotek) | 997 | 941 | 633 | 417 | 406 |
Index | 100 | 94 | 63 | 42 | 41 |
(76) Objem tržeb výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období významně zvýšil. Od roku 1998 do doby šetření se objem tržeb výrobního odvětví Společenství zvýšil 6,6 krát, tj. o asi 250 mil. jednotek. Tento růst objemu tržeb je však třeba posuzovat z hlediska vývoje spotřeby Společenství, která se zvýšila ve sledovaném období o 1759 mil. jednotek. Je však třeba poznamenat, že zatímco se jejich objem v roce 2001 oproti roku 2000 zvýšil o 66 %, od roku 2001 do doby šetření se zvýšil jen o 6 %.
(77) Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období snížily o 59 %. Snížení bylo zvláště výrazné od roku 2000 do doby šetření, kdy se prodejní ceny snížily o 36 %.
(78) Analýza se při hodnocení faktorů ovlivňujících domácí ceny zaměřila hlavně na snížení poptávky od roku 2001 do doby šetření a na výrobní náklady. Vzhledem k tomu, že ceny subvencovaných dovozů byly na trhu Společenství velmi nízké, se má za to, že snižování poptávky samo o sobě nemělo převažující vliv na ceny, protože snižování ceny bylo způsobeno snížením nízkých cen dovozů z Tchaj-wanu po uložení antidumpingových opatření. Jak je uvedeno níže (v bodu odůvodnění 90), od roku 1998 do doby šetření výrobní náklady neustále klesaly. Normálně, za korektních tržních podmínek by takové snížení mělo přímý dopad na ziskovost. V tomto případě však tomu tak nebylo, přičemž, jak se uvádí v bodu odůvodnění 91, ziskovost byla kladná pouze jednou, v roce 1999, a zůstala záporná až do doby šetření.
(79) Od roku 1998 do doby šetření, kdy tržby výrobního odvětví Společenství představovaly 13,4 % spotřeby Společenství, získalo výrobní odvětví Společenství tržní podíl 3,7 procentních bodů.
d) Zásoby
(80) Zásoby CD-R vlastní výroby ke konci roku 1999 významně vzrostly a ještě vyšší úrovně dosáhly ke konci roku 2001. To je důsledkem té skutečnosti, že objem tržeb vzrostl o méně než se očekávalo. Během doby šetření představovaly zásoby, vyjádřené procentem výroby CD-R, až 15 %.
Zásoby | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
V tisících jednotek | 6976 | 18763 | 64724 | 66956 | 58817 |
Index | 100 | 269 | 928 | 960 | 843 |
(81) Vyvážející výrobce tvrdil, že ocenění zásob, které provedla Komise, je nesprávné, protože do svých údajů údajně zahrnula výši zásob tří společností spojených s tchajwanskými výrobci a že tyto společnosti zvýšily své zásoby CD-R vlastní výroby, aby absorbovaly velká množství CD-R dovezených z Tchaj-wanu před uložením antidumpingových opatření.
(82) Nejprve je třeba připomenout, že jedna ze společností zmíněných indickým vyvážejícím výrobcem nebyla zahrnuta do definice výrobního odvětví Společenství, protože nedostatečně spolupracovala v řízení.
(83) Pokud jde o další dvě společnosti zmíněné indickým výrobcem, zásoby CD-R vlastní výroby jedné z nich byly v době, kdy zahájila nákupy dotyčného výrobku, nejnižší za celou dobu od roku 1998 do doby šetření a její podíl na celkových vyčíslených zásobách výrobního odvětví Společenství je zanedbatelný. Proto se její zásoby CD-R vlastní výroby uměle nezvýšily jejími nákupy a navíc významně neovlivnily údaje o vývoji zásob výrobního odvětví Společenství.
(84) Pokud jde o třetí zmíněnou společnost, je třeba poznamenat, že ta vstoupila na trh CVD-R až v roce 2000 a dokud její výrobní zařízení nebyla v plném provozu, musela uspokojovat poptávku nakoupenými výrobky. To potvrzuje i ta skutečnost, že využití její výrobní kapacity bylo nejvyšší za celou sledovanou dobu, kdy začala nakupovat, takže neměla jinou možnost, než uspokojovat každou další poptávku prostřednictvím nákupu.
(85) Dále bylo tvrzeno, že jedna ze dvou zmíněných společností úmyslně snížila svou výrobu, aby absorbovala své nákupy tchajwanských CD-R vyrobených před uložením antidumpingových opatření.
(86) Je však třeba poznamenat, že nákupy této společnosti byly zahájeny značnou dobu před zahájením antidumpingového šetření na Tchajwanu (tj. v roce 2000, zatímco zahájení šetření bylo zveřejněno v roce 2001). Je proto nepravděpodobné, že tyto nákupy byly provedeny za účelem vyhnutí se placení antidumpingových cel a proto je třeba považovat je za způsob doplnění sortimentu výrobků obdobným výrobkem. Navíc tyto nákupy se od roku 2000 do roku 2001 snížily o více než 25 %.
(87) Konečně indický vyvážející výrobce tvrdil, že ačkoli zásoby výrobního odvětví Společenství vyjádřené procentem jeho výroby CD-R představovaly během doby šetření 15 %, v nařízení Komise (ES) 2479/2001 o uložení opatření vůči Tchaj-wanu, byl uveden za rok 2000 údaj 20 %, který znamená zlepšení výše zásob od roku 2000 do doby šetření o 25 %.
(88) V tomto ohledu sice došlo od roku 2000 do doby šetření k malému zvýšení, které má však daleko ke zvýšení o 25 % uvedenému vyvážejícím výrobcem; kromě toho je třeba poukázat na to, že údaje z obou šetření nejsou srovnatelné, protože definice výrobního odvětví Společenství není u obou těchto šetření stejná.
(89) Vzhledem ke všem výše uvedeným důvodům byla zmíněná tvrzení zamítnuta.
e) Výrobní náklady a ziskovost
(90) Celkové jednotkové výrobní náklady se od roku 1998 do doby šetření významně snížily (o 55 %). V důsledku zlepšení a jemného vyladění výrobního procesu bylo výrobní odvětví Společenství schopno neustále snižovat své výrobní náklady, které představovaly během doby šetření asi 80 % plných nákladů na produkci CD-R.
(91) Ziskovost výrobního odvětví Společenství se přes jeho úsilí o zvyšování jeho konkurenceschopnosti snižováním nákladů od roku 1998 do doby šetření snížila o 9 procentních bodů. Zpočátku se zvýšila - od roku 1998 do roku 1999, kdy byla shledána kladnou. Pak v roce 2000 opět klesla na ztrátovou úroveň, kterou měla v roce 2000 (tj. -1 %), v roce 2001 klesla o dalších 11 procentních bodů a v době šetření vykazovala ztrátovost v rozsahu 11 %. Proto ani významné snížení nákladů, k němuž došlo od roku 2000 do doby šetření (tj. o 30 %), nepostačovalo k vyrovnání snížení cen o 36 %, k němuž došlo v témž období.
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Výrobní náklady (v ECU/EUR na CD) | 1,01 | 0,75 | 0,64 | 0,47 | 0,45 |
Index | 100 | 75 | 63 | 47 | 45 |
Ziskovost | -1,11 % | 19,93 % | -1,03 % | -12,59 % | -10,93 % |
f) Investice, výnosy investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Investice (v tis. ECU/EUR) | 29410 | 58666 | 34586 | 12710 | 14317 |
Index | 100 | 199 | 118 | 43 | 49 |
Výnosy investic | -1 % | 27 % | -1 % | -19 % | -18 % |
Peněžní tok (v tis. ECU/EUR) | 8983 | 38643 | 20510 | 6667 | 6472 |
(92) Hlavní investice byly provedeny během roku 1998, v zahajovací fázi činnosti výrobního odvětví Společenství, v roce 1999 a během části roku 2000, kdy proběhla druhá investiční vlna, inspirovaná tehdejšími příznivými tržními podmínkami.
(93) Vzhledem k dramatickým změnám tržních podmínek a zvláště k poklesu tržních prodejních cen byla v roce 2000 realizace nových investičních rozhodnutí do velké míry odložena nebo zrušena, a to i přes další zvýšení spotřeby Společenství.
(94) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že údaje o investicích nejsou v souladu s údaji o výrobě a kapacitě, které vykazují tendenci růstu. Navíc tvrdil, že uvedené údaje o investicích za dobu šetření udávají částku pouze 14 mil. EUR, zatímco podle odpovědi jednoho dodavatele strojního zařízení na nedůvěrný dotazník měl tento dodavatel sám prodat evropským výrobcům CD-R v době šetření zařízení za celkovou sumu 17 mil. EUR.
(95) Zaprvé je třeba připomenout, že vývoj investic a vývoj výroby se liší, protože mezi nákupem dotyčného zařízení a začátkem výroby je několikaměsíční posun. Kromě toho je zvýšení výroby také výsledkem seřízení a zlepšení výrobního procesu a nikoli nutně jen nového zařízení. Pokud jde o kapacitu, je třeba poznamenat, že kapacita použitá jako ukazatel újmy je technická kapacita, která je také v jednotlivých letech rozdílná následkem technických problémů a/nebo rozhodnutí vedení založených na tržních projekcích, aniž by to mělo jakýkoli dopad na počet strojních zařízení.
(96) Zadruhé, pokud jde o dodavatele, ověřovací návštěva v jeho prostorách ukázala, že údaje poskytnuté v jeho odpovědi na dotazník nelze přímo srovnávat s údaji o investicích výrobního odvětví Společenství a že jsou nesprávné, protože zaprvé zahrnují evropské klienty a nejen výrobce výrobního odvětví Společenství, a zadruhé zahrnují nejen prodej výrobcům CD-R, ale také prodej dalším klientům, zejména výrobcům optických disků.
(97) Výnos investic vyjádřený jako vztah mezi čistými zisky výrobního odvětví Společenství a čistou účetní hodnotou jeho investic sledoval trend ziskovosti a snížil se z -1 % v roce 1998 na -18 % během doby šetření.
(98) Peněžní toky výrobního odvětví Společenství, i když byly kladné, nebyly dostatečné ke krytí odpisů, hodnotových korekcí a nákupů. Od roku 1999 se přitom peněžní tok neustále snižoval.
(99) Šetřením bylo zjištěno, že ve sledovaném období se pro výrobní odvětví Společenství stalo stále obtížnější opatřovat si kapitál, v důsledku jeho finanční situace, a zejména jeho zhoršené ziskovosti.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Zaměstnanost | 409 | 658 | 885 | 967 | 984 |
Index | 100 | 161 | 216 | 236 | 241 |
Průměrné náklady na zaměstnance (v tis. ECU/EUR) | 30 | 33 | 34 | 34 | 39 |
Index | 100 | 108 | 114 | 114 | 129 |
Produktivita (počet CD na zaměstnance) | 185 | 262 | 338 | 403 | 410 |
Index | 100 | 141 | 182 | 217 | 221 |
(100) Zaměstnanost na dotyčný výrobek se za sledované období více než zdvojnásobila. Toto zvýšení bylo spojeno s instalováním nové kapacity. Produktivita na zaměstnance v období od roku 1998 do doby šetření neustále rostla a zvýšila se od roku 1998 na dvojnásobek. Průměrná mzda na zaměstnance se za sledované období zvýšila o 29 %.
h) Rozsah subvence
(101) Při uvážení velkého objemu a nízkých cen dovozů z Indie nelze považovat vliv subvence na výrobní odvětví Společenství za zanedbatelný.
4. Závěr o újmě
(102) Během sledované doby objem dovozů z Indie při nízkých cenách významně vzrostl. Jejich tržní podíl se zvýšil z nuly na 9 %, ačkoli indické dovozní ceny od roku 1998 do roku 1999 vzrostly, následně pak klesaly, ne však na úrovně roku 1998. Je na místě poznamenat, že tento růst indického dovozu a pokles prodejní ceny byly zvláště výrazné v době od roku 2000 do doby šetření. Objemy dovozu se v té době zdesateronásobily a dovozní ceny klesly o 59 %, přičemž v době šetření podtrhly prodejní ceny výrobního odvětví Společenství (které byly ztrátové) v průměru asi o 17,7 %.
(103) Některé ekonomické ukazatele situace výrobního odvětví Společenství, zejména výroba CD-R, instalovaná výrobní kapacita a využití kapacity, objem tržeb, tržní podíl, výrobní náklady, zaměstnanost a produktivita vykázaly za sledovanou dobu pozitivní výsledky. Tyto pozitivní výsledky však byly víc než vyrovnány řadou jiných ukazatelů, které se během této doby dramaticky zhoršily, zejména průměrné prodejní ceny, zásoby, investice, výnosy investic a peněžní tok.
(104) Snížení výrobních nákladů spojené se zvýšením produktivity umožnilo výrobnímu odvětví Společenství v roce 1999 dosáhnout ziskovosti, avšak další snižování nákladů nepostačovalo ke kompenzování výrazného snížení prodejních cen, které vedlo v době šetření k podstatným finančním ztrátám.
(105) Vezmou-li se v úvahu všechny výše uvedené faktory, zejména skutečnost, že výrobnímu odvětví Společenství bylo zabráněno mít prospěch ze svého snižování nákladů, že programy investování do CD-R byly významně omezeny následkem trendů poklesu prodejních cen, že stlačené prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly podtrženy indickými dovozy a finančními ztrátami během doby šetření, má se za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu.
F. PŘÍČINA ÚJMY
1. Úvod
(106) Podle čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda subvencované dovozy CD-R pocházející z Indie způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu v rozsahu, který lze klasifikovat jako podstatný. Kromě subvencovaných dovozů byly prozkoumány také další známé faktory, které mohly současně poškozovat výrobní odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že taková možná újma způsobená těmito jinými faktory nebude připisována subvencovaným dovozům.
(107) Při analýze tohoto příčinného vztahu je třeba mít na paměti, že dříve byl přijat názor, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobily dovozy pocházející z Tchaj-wanu. Dobou tchajwanského šetření byl kalendářní rok 2000 a prozatímní opatření v oblasti dovozů pocházejících z Tchaj-wanu byla přijata v prosinci 2001. Dovozy z Indie však byly přítomny na trhu Společenství ve významných objemech v roce 2001 a v době šetření, jinými slovy hned po době šetření provedeném pro účel tchajwanského řízení. Vzhledem k tomuto časovému vývoji je třeba závěry v současném případě chápat v souvislosti se závěry tchajwanského řízení.
2. Účinek subvencovaných dovozů
(108) Spotřeba CD-R ve Společenství ve sledovaném období dramaticky vzrostla, a to ze 459 mil. CD-R v roce 1998 na 2218 mil. CD-R v době šetření. Tržby výrobního odvětví Společenství rostly podobným tempem, zatímco subvencované dovozy pocházející z Indie se ve stejné době významně více zvýšily a dosáhly v době šetření 196 mil. jednotek, což odpovídá zvýšení tržního podílu z nuly na 9 %. V témž období zvýšilo výrobní odvětví Společenství svůj tržní podíl o pouze 3,7 procentních bodů, tj., z 9,7 % na 13,4 %, což odpovídá tržbám za 297 mil. jednotek v době šetření. Navíc dovozy z Indie převzaly část tržního podílu ztraceného Tchaj-wanem po uložení prozatímních cel Tchaj-wanu v prosinci 2001.
(109) Ačkoli indické dovozní ceny ve sledovaném období vzrostly, je třeba mít na paměti, že objemy dovozu z Indie nebyly významné až do konce roku 2000, kdy se objem dovozu začal značně zvyšovat. Od roku 2000, kdy indický dovoz poprvé dosáhl 1 % spotřeby Společenství, do doby šetření, kdy představoval 9 % spotřeby Společenství, indické dovozní ceny klesly o 59 %. Podle údajů Eurostatu byly indické dovozní ceny v roce 2001 až 32 % pod úrovní prodejních cen výrobního odvětví Společenství. V době šetření byly stále ještě 18 % níž pod úrovní prodejních cen výrobního odvětví Společenství a zjištěný vážený průměr rozpětí podtržení cen představoval přibližně 17,7 %.
(110) Navíc, i když indické dovozní ceny vzrostly od roku 2001 do doby šetření asi o 17 %, je třeba mít na paměti, že tento vzrůst nepostačoval ke kompenzaci prudkého poklesu cen o 65 %, k němuž došlo od roku 2000 do roku 2001. Výsledný celkový cenový trend vykazuje značný pokles, což prokazuje, i při přihlédnutí k významnému zvýšení spotřeby Společenství, negativní dopad na trh. Kromě toho chování cen dovolilo indickým dovozům získat během dvou let devítiprocentní podíl trhu Společenství.
(111) Indický vyvážející výrobce nesouhlasil s touto analýzou a zdůraznil, že indický dovoz se stal významným až po roce 2000 a že od roku 2000 do doby šetření získalo výrobní odvětví Společenství 5 procentních bodů tržního podílu. Dále popíral skutečnost, že od roku 2000 do doby šetření indické ceny klesly o 59 % a tvrdil, že tento pokles byl uměle podhodnocen použitím údajů Eurostatu. Ze stejných důvodů zpochybňoval pokles indických prodejních cen v roce 2001 oproti roku 2000 o 65 %.
(112) Je sice pravda, že od roku 2000 do doby šetření se tržní podíl výrobního odvětví Společenství zvýšil o pět procentních bodů, avšak indický tržní podíl se v témž období zvýšil více, a to o 8 procentních bodů. Pokud jde o cenu, bylo v bodu odůvodnění 63 konstatováno, že i když se vezmou v úvahu údaje vyvážejícího výrobce samého, snížení jeho cen od roku 2000 do roku 2001 a od roku 2001 do doby šetření, jsou výsledná čísla velmi blízko k výsledkům zjištěným na základě údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že použití údajů tohoto výrobce by cenovou tendenci významně nezměnilo, bylo jeho tvrzení z tohoto důvodu zamítnuto.
(113) Proto byl přijat závěr, že od roku 2000 vyvíjely dovozy z Indie významný tlak na snížení cen na trhu Společenství a že tyto levné subvencované dovozy měly podstatný negativní dopad na situaci výrobního odvětví Společenství, charakterizovanou ztrátami a z toho vyplývajícím zpomalením investování.
3. Vliv dalších faktorů
a) Vývoj spotřeby
(114) Za sledovanou dobu se spotřeba Společenství zvýšila asi o 1759 mil. jednotek. Vývoj spotřeby tedy nepřispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
b) Dovozy z jiných třetích zemí
(115) Byla posouzena otázka, zda k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství mohly vést nebo přispět i jiné faktory než subvencované dovozy z Indie, a zejména, zda k této škodlivé situaci mohly přispět dovozy z jiných zemí než z Indie.
i) Tchaj-wan
(116) Pokud jde o dovozy z jiných zemí, nařízením (ES) č. 1050/2002 již bylo stanoveno, že dovozy obdobného výrobku z Tchaj-wanu byly dumpingové a v letech 1997-2000 způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Dovozy z Tchaj-wanu ještě dále rostly od roku 2000 do roku 2001 a mírně poklesly od roku 2001 do doby šetření. Dobou šetření antidumpingového řízení, které vedlo k zavedení antidumpingových opatření na dovozy CD-R pocházejících z Tchaj-wanu, byl sice rok 2000, avšak vzhledem k tomu, že prozatímní cla byla uložena teprve v prosinci 2001, nelze vyloučit, že dovozy z Tchaj-wanu byly ještě do prosince 2001 také dumpingové a proto tvořily část újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství od roku 2000 do části doby šetření.
(117) Indický spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že na trhu Společenství určují cenu tchajwanští výrobci, a že tato indická firma je nucena se jim přizpůsobit. Indické dovozní ceny se však snížily v takové míře, že indické dovozy nejenže byly schopny čelit tchajwanské konkurenci, ale také od roku 2000 do doby šetření získat více než osmiprocentní tržní podíl a převzít část tržního podílu, který Tchaj-wan ztratil od roku 2001 do doby šetření. Na trhu charakterizovaném transparentností a pružností cen měly nízké ceny indických dovozů významný vliv na cenovou situaci ve Společenství. Proto, ačkoli dovozy z Tchaj-wanu ve sledované době ovlivňovaly trh Společenství alespoň do prosince 2001, nebyly takové, že by byly s to překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a výslednou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(118) Tatáž společnost tvrdila také to, že pokles cen v roce 2001 byl důsledkem velkého objemu dovozu tchajwanských CD-R v posledním čtvrtletí roku 2001, a to jednak vzhledem k vyhlídce na pravděpodobné uložení antidumpingových cel na tchajwanský dovoz, jednak proto, že tchajwanští vývozci vyvezli velké objemy CD-R, které se kvůli nízké úrovni jejich technických charakteristik měly právě stát zastaralými.
Tato otázka byla prozkoumána na základě měsíčních statistik Eurostatu.
Na základě údajů Eurostatu v tunách bylo zjištěno, že objemy dovezené každý měsíc z Tchaj-wanu od září do prosince 2001 byly dvakrát vyšší než měsíční objemy dovezené v pěti předchozích měsících, tj. od dubna do srpna 2001. Na základě údajů Eurostatu převedených na počty jednotek bylo zjištěno, že počet CD-R dovezených do Společenství z Tchaj-wanu měsíčně byl od září do prosince o 72 % vyšší než od dubna do srpna. Jednotková cena za kus byla však podle tohoto zjištění v průměru o 15 % vyšší během posledních čtyř měsíců roku 2001 než od dubna do srpna 2001. Proto, ačkoli objemy od září do prosince 2001 vzrostly, byly tyto dovozy uskutečněny také při vyšších cenách. Toto konkrétní zvýšení objemu od září do prosince 2001 není s to vyvrátit příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
Indický vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že sortiment výrobků tchajwanského dovozu se od září 2001 náhle změnil a že podíl výrobků zasílaných bez obalu se více než zdvojnásobil na úkor podílu výrobků v obalech, což vedlo k ještě vyšším objemům a k nižším jednotkovým cenám. Tato hypotéza je však neopodstatněná, protože tato společnost sama uváděla, že toto zvýšení tchajwanského dovozu bylo provedeno za účelem likvidace zásob výrobků, u nichž je pravděpodobné, že se stanou zastaralými. Tyto výrobky tedy musely být vyrobeny a tedy také prodány před zářím 2001, a pokud ke změně struktury balení skutečně došlo, je pak pravděpodobné, že k ní došlo v době několika měsíců před zářím 2001. Nejdůležitější však je, že nebyl předložen žádný důkaz potvrzující tuto změnu modelu vývozu. Tento argument byl proto zamítnut.
ii) Další třetí země
(119) Pokud jde o jiné země než o Tchaj-wan a Indii, objem jejich vývozu se od roku 1998 do doby šetření zvýšil jen v malé míře (o 3 %). Těmito dalšími vyvážejícími zeměmi jsou Japonsko, Hongkong, Švýcarsko, Čína a Singapur, jejichž tržní podíly v době šetření představovaly v souhrnu jen 10 % trhu Společenství.
(120) Dovoz z Japonska, který byl tradičně významný vzhledem ke skutečnosti, že výrobní proces CD-R vynalezly dvě japonské společnosti (Sony a Tai Yuden) spolu s firmou Philips, klesl během doby šetření o 20 % a Japonsko se stalo pouze třetím nejvýznamnějším dovozcem na trh Společenství. Objemem daleko zaostalo za dovozem z Tchaj-wanu a Indie.
Dovoz (v tis.jednotek) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 111447 | 612539 | 1248133 | 1545258 | 1262327 |
Index | 100 | 550 | 1120 | 1387 | 1133 |
Jiné třetí země | 227330 | 296673 | 702865 | 220675 | 233546 |
Index | 100 | 131 | 309 | 97 | 103 |
Z toho:
Japonsko | 80089 | 128640 | 195903 | 59549 | 63916 |
Index | 100 | 161 | 245 | 74 | 80 |
Hongkong | 2414 | 6536 | 8678 | 29457 | 42210 |
Index | 100 | 271 | 359 | 1220 | 1748 |
Švýcarsko | 5086 | 8204 | 18139 | 40874 | 39316 |
Index | 100 | 161 | 357 | 804 | 773 |
Čína | 845 | 3746 | 12352 | 25208 | 33793 |
Index | 100 | 443 | 1461 | 2982 | 3998 |
Singapur | 53267 | 71220 | 56863 | 29587 | 20248 |
Index | 100 | 134 | 107 | 56 | 38 |
(121) Tržní podíl dovozů pocházejících ze třetích zemí, kromě Tchajwanu a Indie, se od roku 1998 do doby šetření snížil o 39 procentních bodů, a to na 11 %. Proto dovozy z těchto zemí nemohly překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
Tržní podíly | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 24 % | 52 % | 62 % | 63 % | 57 % |
Index | 100 | 215 | 255 | 259 | 234 |
Jiné třetí země | 50 % | 25 % | 35 % | 9 % | 11 % |
Index | 100 | 51 | 70 | 18 | 21 |
Z toho:
Japonsko | 17 % | 11 % | 10 % | 2 % | 3 % |
Index | 100 | 63 | 56 | 14 | 17 |
Hongkong | 1 % | 1 % | 0 % | 1 % | 2 % |
Index | 100 | 106 | 82 | 228 | 362 |
Švýcarsko | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 2 % |
Index | 100 | 63 | 81 | 150 | 160 |
Čína | 0 % | 0 % | 1 % | 1 % | 2 % |
Index | 100 | 173 | 333 | 556 | 827 |
Singapur | 12 % | 6 % | 3 % | 1 % | 1 % |
Index | 100 | 52 | 24 | 10 | 8 |
Ceny dovozů pocházejících ze třetích zemí, na které se antidumpingová opatření nevztahují, se snížily od roku 1998 do doby šetření o 22 %, i když výše poklesu je u každé z nich jiná. Průměrná cena některých třetích zemí je sice nižší než indické ceny, avšak indické průměrné ceny jsou v průměru o 34 % nižší než průměrné ceny dovozů pocházejících z jiných třetích zemí kromě Tchaj-wanu. Posuzujeme-li konkrétněji průměrné ceny dovozů pocházejících z Hongkongu, Švýcarska a Číny, u nichž byly v době šetření zjištěny nižší ceny než u Indie, je třeba si všimnout, že objem indických dovozů je 5 až 6 krát vyšší než objem dovozů každé z těchto tří zemí. Kromě toho připomínáme, že tyto tři země měly malý tržní podíl během celé sledované doby a v době šetření jednotlivě držely tržní podíl 2 %, který z hlediska objemů dovozů z Tchaj-wanu a Indie není dostatečně významný k ovlivnění trhu Společenství.
Průměrná cena dovozů (v eurech/tis. jednotek) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 563 | 436 | 312 | 246 | 258 |
Index | 100 | 78 | 55 | 44 | 46 |
Jiné třetí země | 653 | 623 | 210 | 544 | 507 |
Index | 100 | 95 | 32 | 83 | 78 |
Z toho:
Japonsko | 1196 | 886 | 421 | 1149 | 999 |
Index | 100 | 74 | 35 | 96 | 84 |
Hongkong | 387 | 606 | 528 | 132 | 146 |
Index | 100 | 157 | 137 | 34 | 38 |
Švýcarsko | 643 | 538 | 261 | 205 | 212 |
Index | 100 | 84 | 41 | 32 | 33 |
Čína | 928 | 694 | 296 | 205 | 218 |
Index | 100 | 75 | 32 | 22 | 23 |
Singapur | 388 | 353 | 278 | 378 | 511 |
Index | 100 | 91 | 72 | 98 | 132 |
c) Vývozní činnost výrobního odvětví Společenství
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Vývoz (v tis. jednotek) | 5246 | 15332 | 27739 | 28678 | 28180 |
Index | 100 | 292 | 529 | 547 | 537 |
(122) Objem vývozu se během sledovaného období zvýšil, od roku 2000 je však stabilní. Vzhledem k tomu, že vývoz CD-R do třetích zemí je nadále poměrně málo významnou činností výrobního odvětví Společenství (během doby šetření představoval 9 % prodeje vlastních CD-R nezávislým klientům ve Společenství), má se za to, že tato vývozní činnost pravděpodobně nepřispěla k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
d) Nákupy z jiných třetích zemí
(123) Je třeba připomenout, že ve sledované době výrobní odvětví Společenství nedováželo dotyčný výrobek z Indie.
(124) Šetření ukázalo, že během sledované doby výrobní odvětví Společenství nakupovalo CD-R z jiných zdrojů za účelem reagování na tržní poptávku. Celkové nákupy představovaly v roce 199840 % celkových tržeb, avšak v době šetření jen 31 % celkových tržeb.
(125) Bylo zjištěno, že objem nakoupených CD-R se v poměru k objemu vlastní produkce výrobního odvětví Společenství snížil. Kromě toho, vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství prodávalo jak CD-R vlastní výroby, tak nakoupené CD-R za stejnou cenu, a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný důkaz o tom, že nákupní cena pro výrobní odvětví Společenství byla vyšší než výrobní náklady, nemohla skutečnost, že některé CD-R byly předtím nakoupeny vedle výroby vlastních CD-R, významně přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
(126) Nákupy byly provedeny hlavně k nahrazení chybějící výrobní kapacity v jednotlivých obdobích, zvláště proto, že jedna ze společností zahrnutých v definici výrobního odvětví Společenství vstoupila na trh až v roce 2000 a musela uspokojit poptávku nakoupenými výrobky před uvedením svého výrobního zařízení do plného provozu. Nákupy je třeba chápat také jako důsledek akcionářských vztahů mezi některými společnostmi Společenství a společnostmi ve třetích zemích.
(127) Vzhledem k výše uvedenému neměly nákupy výrobního odvětví Společenství z jiných zemí než z Indie takovou povahu, aby mohly překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
(128) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nakoupilo CD-R v množství rovnajícím se 31 % celkových tržeb je v rozporu s tvrzením, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné. Poukázal na to, že podle údajů antidumpingového řízení ohledně Tchaj-wanu představoval tento podíl v roce 2000 jen 22,1 %.
(129) Je však třeba připomenout, že rozsah výrobního odvětví Společenství není v tomto šetření stejný, jaký byl v šetření ohledně Tchaj-wanu. Dvě společnosti, které mají majetkové vztahy se zahraničními společnostmi, patří do výrobního odvětví Společenství, zatím co v šetření ohledně Tchaj-wanu do něj nepatřily. Dále je třeba připomenout, že v šetření ohledně Tchaj-wanu tento podíl v roce 1998 vzrostl na 44 % a v letech 1997-2000 představoval v průměru 33 %. Proto má výše nákupů v současném šetření stejný rozsah, jaký měla v šetření ohledně Tchaj-wanu.
(130) Jak je vysvětleno výše, v každém případě se nakoupené CD-R prodávaly za stejnou cenu, za jakou se prodávaly CD-R vlastní výroby a nemohly se podílet na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
e) Konkurence jiných paměťových médií
(131) Šetření prokázalo, že konkurence jiných paměťových médií, zejména DVD a/nebo CD-RW byla v době šetření ještě velmi omezená, a tedy neměla žádný významný vliv na prodejní ceny dotyčného výrobku.
f) Celosvětová nadměrnost kapacity
(132) Bylo analyzováno, zda mohla újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobit celosvětová nadměrnost kapacity. Ačkoli se uznává, že nabídka CD-R za sledovanou dobu celosvětově převýšila poptávku, je třeba připomenout, že výrobní odvětví Společenství bylo ještě zaměřeno hlavně na trh Společenství, kde byla kapacita ještě pod úrovní poptávky. Je proto nepravděpodobné, že celosvětově nadměrná kapacita způsobila újmu výrobnímu odvětví Společenství. Kdyby však přesto měla být považována za příčinu újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo také to, že celosvětová nadměrná kapacita existovala již v letech 1999, 2000 a 2001, kdy indická společnost vstoupila na trh instalováním rozsáhlé kapacity a zahájením výroby. Proto vliv rozsáhlého indického dovozu na trh Společenství za těchto okolností zhoršil situaci na trhu Společenství.
g) Vrácení státní podpory
(133) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že skutečnost, že jeden navrhovatel nedosáhl ziskovosti, může vyplývat z jeho povinnosti vrátit státní podporu podle rozhodnutí Komise 2000/796/ES ze dne 21. června 2000 o státní podpoře poskytnuté Německem společnosti CDA Compact Disc Albrechts GmbH, Durynsko [7]. Je však třeba poznamenat, že údaje uvedené v bodu odůvodnění 91 a použité pro účely této analýzy nejsou tímto rozhodnutím Komise ovlivněny. Kdyby vrácení státní podpory mělo být bráno v úvahu, byla by finanční situace dotyčné společnosti horší.
h) Poplatky za autorská práva
(134) Poplatky za autorská práva jako prvek výrobních nákladů pochopitelně ovlivňují ziskovost všech výrobců CD-R. Zaprvé je však třeba poznamenat, že jak vyvážející výrobce, tak výrobci ve výrobním odvětví Společenství mají řádné povolení majitelů autorských práv a musí platit příslušné poplatky. To však samo nemůže vysvětlit rozdíl v ceně u indických CD-R a CD-R vyrobených výrobním odvětvím Společenství, ani finanční ztráty výrobního odvětví Společenství. Zadruhé, ziskovost výrobního odvětví Společenství představovala v roce 1999 přibližně 20 %, v době, kdy autorské poplatky již byly splatné, avšak předtím, než vyvážející výrobce zahájil své vývozy do Společenství. Autorské poplatky samy proto nemohly způsobit újmu. Konečně, jako je tomu u všech ostatních nákladů spojených s výrobou CD-R, skutečnost, že subvencované dovozy vyvíjely tlak na snižování cen, mohla bránit výrobnímu odvětví Společenství v přenášení nákladů na autorské poplatky na spotřebitele. To však bylo v tomto případě důsledkem újmy a ne její příčinou. Vzhledem k tomu nelze placení autorských poplatků považovat za okolnost vyvracející příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
i) Jiné faktory
(135) Některé strany tvrdily, že dotyčná újma mohla vyplynout z údajného zneužití dominantního postavení. Toto tvrzení však nebylo potvrzeno žádným formálním rozhodnutím na základě šetření vedeného příslušnými orgány, a proto nemůže být akceptováno.
(136) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že výroba CD-R není ve Společenství životaschopná v důsledku vysokých výrobních nákladů a zvláště vysokých nákladů na pracovní síly. Je na místě připomenout, že jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Společenství se od roku 1998 do doby šetření snížily o 59 % a že výrobní odvětví Společenství bylo v roce 1999 ziskové, tj. v době, kdy uvedená indická společnost ještě na trhu Společenství nebyla a přesto, že výrobní náklady Společenství byly v té době o 68 % vyšší než v době šetření.
Dále lze připomenout, že výrobní proces je ve Společenství i v Indii stejný, zejména proto, že indický výrobce používá evropské strojní zařízení a také některé suroviny dovezené ze Společenství.
Pokud jde o rozdíly v nákladech na pracovní síly, šetření ukázalo, že výroba CD-R je kapitálově intenzívní, a protože je plně automatizovaná, nevyžaduje mnoho pracovních sil. Vlastně jen poslední stadium výrobního procesu, tj. balení, vyžaduje pracovní síly, avšak jen v omezeném rozsahu. Připomeňme rovněž, že produktivita zaměstnanců výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období zdvojnásobila.
Konečně je třeba poznamenat, že v poslední době některé tchajwanské společnosti začaly vyrábět CD-R ve Společenství, což naznačuje, že tato výroba ve Společenství je pravděpodobně životaschopná a zisková bez ohledu na náklady na pracovní síly, jestliže bude na trhu Společenství obnovena korektní hospodářská soutěž. Proto se uvedené tvrzení zamítá.
Tatáž společnost tvrdila také to, že pokles cen na trhu Společenství způsobila ta skutečnost, že spotřební cyklus CD-R dosáhl zralého stadia, charakterizovaného klesajícími cenami, klesajícími výrobními náklady a vstupem dalších konkurentů na tento trh.
Ačkoli spotřební cyklus CD-R může vysvětlit část poklesu cen, během šetření se ukázalo, že nízké ceny indických dovozů měly na tomto trhu, charakterizovaném transparentností a cenovou pružností, významný vliv.
(137) Indický spolupracující vyvážející výrobce také tvrdil, že výrobní odvětví Společenství vstoupilo na trh CD-R příliš pozdě, v době, kdy prodejní ceny již klesly.
Je třeba poznamenat, že indický vyvážející výrobce sám zahájil výrobu CD-R daleko později než výrobní odvětví Společenství a logicky měl čelit ještě větším potížím při vstupu na tento trh v době, kdy ceny již byly nízké a kdy všichni konkurenti svou zahajovací etapu již ukončili. Tento argument byl proto zamítnut.
(138) Tatáž indická společnost tvrdila, že výrobní odvětví Společenství je příliš rozdrobené a není schopno dosahovat úspory z rozsahu, protože jde o malé výrobní jednotky. Je však pozoruhodné, že jedna ze dvou společností, které považuje indický výrobce ve svých připomínkách za největší společnosti a tudíž samy o sobě schopné dosahovat úspory z rozsahu, podpořila stížnost, spolupracovala v šetření a bylo u ní zjištěno, že utrpěla újmu podobně jako ostatní výrobci, kteří jsou součástí výrobního odvětví Společenství. Pokud jde konkrétněji o úspory z rozsahu a/nebo lepší podmínky, které by indický výrobce údajně byl schopen dosahovat pro své nákupy surovin, informace poskytnuté dodavateli surovin a/nebo strojního zařízení během ověřovacích návštěv to nemohly potvrdit. Argument úspor z rozsahu byl proto zamítnut.
(139) Dále je třeba připomenout, že výrobní odvětví Společenství je nové, protože jak bylo uvedeno v nařízení (ES) č. 2479/2001, zahájilo výrobu teprve v roce 1997. Od počátku trpělo újmu, která mu byla způsobena nejprve dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu, jak je uvedeno ve výše uvedeném nařízení, a později muselo čelit cenovému tlaku vyvíjenému indickými dovozy.
4. Závěr o příčině
(140) Vzhledem k výše uvedenému se přijímá závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Společenství, která je charakterizována snížením prodejních cen, investic, výnosu investic a peněžního toku, jakož i významnými ztrátami, byla způsobena dotyčnými subvencovanými dovozy. Vliv jiných faktorů, zejména dovozu z Tchaj-wanu a spotřebního cyklu dotyčného výrobku, na negativní vývoj prodejních cen výrobního odvětví Společenství byl pouze částečný a nebyl s to překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou tím utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(141) Na základě výše uvedené analýzy, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých důsledků subvencovaných dovozů, se vyslovuje závěr, že tyto jiné faktory jako takové nevyvrací skutečnost, že odhadnutou újmu je třeba připsat subvencovaným dovozům.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžná poznámka
(142) Byla prozkoumána otázka, zda přes závěr o existenci škodlivého subvencování existují podstatné důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto případě není v zájmu Společenství přijmout opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 31 odst. 1 základního nařízení a na základě všech předložených důkazů byl posouzen účinek možných opatření na všechny zájmy, jichž se toto řízení týká, a také důsledky nepřijetí opatření.
(143) Za účelem odhadnutí pravděpodobného dopadu přijetí nebo nepřijetí opatření byly vyžádány informace ode všech zainteresovaných účastníků. Dotazníky byly zaslány pěti navrhovatelům z řad výrobců Společenství, osmnácti dalším společnostem, které jsou známy jako výrobci ve Společenství, jednomu sdružení spotřebitelů a devíti dodavatelským společnostem. Kromě zmíněných pěti navrhovatelů z řad výrobců Společenství poslali dostačující odpovědi také čtyři další výrobci. Čtyři dodavatelé odpověděli na dotazník a sdružení spotřebitelů poslalo své stanovisko.
(144) Vzhledem k velkému počtu dovozců ve Společenství a za účelem usnadnění rozhodnutí Komise o tom, zda je nutné výběrové šetření, byli všichni nezávislí dovozci nebo jejich zástupci požádáni, aby se ohlásili do 15 dní od zahájení řízení a poskytli základní informace o svých dovozech na trh Společenství a o dalším prodeji na tento trh. Přihlásily se dvě společnosti a poskytly požadované informace. K doplnění těchto informací jim byl zaslán dotazník, na který však ani jedna z nich nedala odpověď.
(145) Tyto odpovědi a stanoviska byly základem pro analýzu zájmů Společenství.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(146) Je třeba připomenout, že výrobci Společenství byli již v minulosti významně poškozeni dovozy CD-R z Tchaj-wanu, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 1050/2002. V roce 2000 pět evropských výrobců zcela skončilo s výrobou CD-R a dva další učinili totéž v roce 2001.
(147) Výrobní odvětví Společenství bylo životaschopné a je schopné zásobovat velkou část trhu pro výrobek, který představuje základní datový nosič pro velký počet uživatelů počítačů.
(148) Je třeba také poznamenat, že výroba paměťových médií je oblastí, která má technický význam pro Společenství jako celek. Výrobní technologie a zkušenosti získané výrobním odvětvím Společenství ve výrobě CD-R jsou a nadále budou základnou pro další inovace ve výrobě jiných souvisejících výrobků paměťových médií. Pro výrobní odvětví Společenství je zachování životaschopnosti v odvětví CD-R ekonomickým předpokladem pro účast na rostoucím trhu s dalšími paměťovými médii. Mezi dotyčným výrobkem a jinými výrobky - datovými paměťovými médii, např. CD-RW a DWD, existují důležité synergie v oblasti tržeb. Proto je velmi důležité, aby výrobní odvětví Společenství nabízelo dotyčný výrobek svým klientům a rozšířilo škálu svých výrobků.
(149) Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Společenství popsaným v bodech odůvodnění 102 až 105, zvláště pokud jde o utrpěné ztráty, se má za to, že při absenci opatření proti škodlivému subvencování by se finanční situace výrobního odvětví Společenství pravděpodobně zhoršila, a je pravděpodobné, že výroba ve Společenství by se snížila a že uživatelé/spotřebitelé by byli významně a v rostoucí míře závislí na dovozu.
(150) Nepřijetí konečných opatření v současném řízení by přitížilo zhoršující se situaci výrobního odvětví Společenství, charakterizované ztrátami a z toho vyplývajícím zpomalením investování. Rovněž by podkopalo efektivnost antidumpingových opatření uložených na dovozy téhož výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu. To značně ohrožuje další existenci tohoto odvětví. Jestliže by toto odvětví bylo nuceno ukončit výrobu, Společenství by bylo téměř zcela závislé na zdrojích dodávek ze třetích zemí v rychle se rozvíjející oblasti zvyšujícího se technologického významu. Protože cílem přijetí vyrovnávacích opatření je obnovit korektní hospodářskou soutěž na trhu Společenství, bylo by to v zájmu výrobního odvětví Společenství, které přes utrpěnou újmu v zásadě prokázalo svou životaschopnost.
(151) Konečně, vyrovnávací cla ve spojení s pokračujícím úsilím o snížení výrobních nákladů mohou jen pomoci výrobnímu odvětví Společenství k zotavení se z finančních ztrát, což je předpoklad pro účast na rostoucím trhu jiných paměťových médií.
3. Zájmy dalších výrobců Společenství
(152) Ti tři výrobci Společenství, kteří nebyli považováni za výrobce patřící do výrobního odvětví Společenství, se vyslovili nicméně ve prospěch vyrovnávacích cel.
4. Zájmy dodavatelů Společenství
(153) Jak je již vysvětleno v bodu odůvodnění 143, devět společností, které dodávaly indickému vyvážejícímu výrobci a/nebo výrobnímu odvětví Společenství, zaslaly Komisi dopisy a tvrdily, že každé opatření by bylo proti jejich vlastnímu zájmu. Za účelem hlubšího zhodnocení pravděpodobného dopadu možných opatření na jejich podnik jim byl zaslán dotazník. Pouze čtyři z těchto společností odpověděly a argumentovaly proti uložení vyrovnávacích cel.
(154) Šetření však ukázalo, že podíl evropských výrobců CD-R na obratu spolupracujících dodavatelů byl významný. Je proto pravděpodobné, že každé další zmenšení počtu výrobců a/nebo zhoršení situace výrobního odvětví Společenství by nejen mělo negativní důsledky pro zaměstnanost a investice ve výrobním odvětví Společenství samém, ale by mohlo spustit řetězovou reakci mezi dodavateli surovin a strojního zařízení. Kromě toho šetření ukázalo, že důsledky antidumpingových opatření uložených vůči dotyčnému výrobku pocházejícímu z Tchaj-wanu, která byla asi dvojnásobně vyšší než navržená vyrovnávací cla v současném šetření, neměly na dodavatele významný dopad.
(155) Vyvážející výrobce tvrdil, že subvence, na kterou se toto nařízení zaměřuje, prospěla evropským dodavatelům investičního zboží. Podle této společnosti by v případě přijetí vyrovnávacích opatření byly zrušeny zakázky, s vážnými důsledky pro evropské dodavatele strojního zařízení.
(156) V tomto ohledu lze připomenout, že když byly konečné závěry oznámeny všem dotyčným stranám, žádný spolupracující dodavatel výše vysvětlené závěry nenapadl, to znamená, že podíl evropských výrobců CD-R na obratu spolupracujících dodavatelů byl významný a že je pravděpodobné, že každé zmenšení počtu výrobců Společenství a/nebo zhoršení jejich situace může mít řetězový efekt na dodavatele surovin a strojního zařízení. Na druhé straně je pravděpodobné, že dopad vyrovnávacího cla, jak je již vysvětleno výše, nebude mít na činnost dodavatelů významný přímý dopad.
5. Zájem dovozců
(157) V šetření nespolupracoval žádný nezávislý dovozce.
(158) Skutečnost, že v šetření nespolupracoval žádný nezávislý dovozce, vede k závěru, že pokud by byla přijata opatření, nebudou mít žádný významný dopad na situaci nezávislých dovozců a obchodníků s CD-R ve Společenství.
6. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(159) Hlavními uživateli CD-R jsou pořizovatelé kopií a koneční spotřebitelé. Pořizovatelé kopií v tomto šetření nepředložili svá vyjádření. Proto se má za to, že případné zvýšení nákladů v tomto odvětví lze považovat při srovnání s celkovými náklady za zanedbatelné.
(160) Navíc by nepřijetí opatření vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Společenství, jehož zánik by omezil nabídku a konkurenci na úkor pořizovatelů kopií a spotřebitelů.
(161) Pokud jde o spotřebitele, byla kontaktována organizace evropských spotřebitelů ("BEUC"), která pak zaslala své stanovisko. Ačkoli tato organizace byla proti uložení cel, neposkytla žádný prvek, který by prokazoval, že antidumpingová cla uložená na CD-R pocházející z Tchaj-wanu měla významný vliv na spotřebitele. I kdyby byla založena na nejhorší hypotéze, tj. že vyrovnávací cla budou přenesena plně na spotřebitele, znamenala by zvýšení o méně než 3 setiny eura na CD-R pocházející z Indie. Dokonce ani při tomto scénáři, při snížení cen na trhu Společenství od roku 1998 a při navržené úrovni opatření se neočekávají žádné větší důsledky na konečného spotřebitele.
(162) Je třeba také poznamenat, že nic nenasvědčuje tomu, že obnovení otevřených a korektních tržních podmínek zabrání výrobcům ve třetích zemí účastnit se hospodářské soutěže na trhu Společenství nebo, v důsledku toho, sníží kvalitu a pestrost nabídky. I když je pravdou, že výroba ve Společenství v současné době není schopna uspokojovat poptávku po dotyčném výrobku, vyrovnávací opatření by pouze odstranila narušování hospodářské soutěže, které vyplývá ze subvencování, a tedy nepředstavuje překážku pro uspokojování neuspokojené poptávky dodávkami ze třetích zemí za korektní ceny. Ostatně, pokud úroveň vyrovnávacích opatření bude odpovídat míře subvence, avšak bude nižší než částka potřebná k plnému pokrytí újmy, bude vyloučen pouze nekorektní prvek zvýhodnění ceny vývozce.
(163) Navíc dotyčný výrobek může být nadále dovážen z jiných zemí. Je třeba poznamenat, že tržní podíl držený zeměmi, na které se nevztahují vyrovnávací opatření, by se mohl v budoucnu zvýšit díky skutečnosti, že dodávání CD-R na trh Společenství zeměmi, které se neuchylují k praktikám subvencí, bylo v minulosti méně atraktivní v důsledku silného cenového tlaku vyvíjeného Indií a Tchaj-wanem. Proto je vysoce pravděpodobné, že pokud bude korektní hospodářská soutěž obnovena, země neuchylující se k praktikám subvencí zvýší svou účast na trhu Společenství.
(164) To naznačuje, že zavedením opatření nebudou nepatřičně postiženi ani uživatelé ani spotřebitelé.
7. Závěr o zájmu Společenství
(165) Na základě výše uvedeného se přijímá závěr, že uložení konečných vyrovnávacích opatření by nebylo proti zájmu Společenství.
H. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň odstranění újmy
(166) Vzhledem k závěrům přijatým ve vztahu k subvenci, újmě, příčině a zájmu Společenství je třeba přijmout konečná opatření za účelem zabránění způsobení další újmy výrobnímu odvětví Společenství subvencovanými dovozy.
(167) Za účelem stanovení úrovně konečných opatření byly vzaty v úvahu jak zjištěné rozpětí subvence, tak výše újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
(168) Konečná opatření je třeba uložit na úrovni postačující k odstranění újmy způsobené těmito dovozy, bez překročení zjištěného rozpětí subvence. Při výpočtu částky cla nezbytného k odstranění účinků škodlivých subvencí bylo předpokládáno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt jeho náklady a dosáhnout celkový zisk před zdaněním, který by mohl být rozumně dosažen za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. při absenci subvencovaných vývozů, z tržeb za obdobný výrobek ve Společenství. Pro tento výpočet byla použita stejná zisková marže před zdaněním, jaká byla použita v antidumpingovém řízení proti Tchaj-wanu, tj. 8 % obratu.
(169) Nezbytné zvýšení cen bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny stanovené pro výpočty podtržení s neškodlivou cenou různých vzorů prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Neškodlivá cena za vzor byla získána připočtením výše uvedené ziskové marže 8 % k výrobním nákladům na vzor. Výrobní náklady byly rekonstruovány podle jednotlivých vzorů na základě prodejní ceny, ke které byly připočteny ztráty. Případné rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly vyjádřeny procentem celkové hodnoty CIF dovozu. Tyto rozdíly byly ve všech výše uvedených případech nad zjištěným rozpětím subvence.
2. Konečná opatření
(170) Vzhledem k tomu, že úroveň odstranění újmy je vyšší než zjištěné rozpětí subvence, konečná opatření by měly být založeny na zjištěném rozpětí subvence. S přihlédnutím k vysokému stupni spolupráce a aby účinnost opatření nebyla podkopána, by se sazba konečného vyrovnávacího cla pro Indii měla stanovit ve výši 7,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovozy zapisovatelných kompaktních disků (CD-R) pocházejících z Indie, v současnosti kódu KN ex85239000 (kód TARIC 8523900010).
2. Sazba konečného cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, je 7,3 %.
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 2. června 2003.
Regolamento (CE) n. 960/2003 del Consiglio
del 2 giugno 2003
che istituisce un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di compact disc registrabili originari dell'India
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 2026/97 del Consiglio, del 6 ottobre 1997, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea(1) (in seguito denominato "il regolamento base"), in particolare l'articolo 15,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Presente procedimento
(1) Il 17 maggio 2002, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee(2), la Commissione ha annunciato l'apertura di un procedimento antisovvenzioni relativo alle importazioni nella Comunità di compact disc registrabili (in seguito denominato "CD-R") originari dell'India e ha avviato un'inchiesta.
(2) L'apertura di un procedimento antidumping parallelo relativo alle importazioni dei medesimi prodotti originari dello stesso paese è stata annunciata con un avviso pubblicato nella stessa data nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee(3).
(3) Il procedimento è stato aperto in seguito ad una denuncia presentata nell'aprile 2002 dal comitato dei produttori europei di CD-R (in seguito denominato "CECMA") per conto di produttori che rappresentano una proporzione maggioritaria della produzione comunitaria totale di CD-R. La denuncia conteneva elementi di prova relativi all'esistenza di sovvenzioni per il prodotto in esame e di un conseguente grave pregiudizio, i quali sono stati ritenuti sufficienti per giustificare l'apertura del procedimento.
(4) La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento i produttori comunitari denunzianti e gli altri produttori comunitari noti, il produttore esportatore, l'associazione di importatori e di utilizzatori notoriamente interessata e i rappresentanti dell'India. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(5) Il governo indiano, l'unico produttore esportatore in India durante il periodo dell'inchiesta, nonché il denunziante e altri produttori, importatori, fornitori e l'associazione dei consumatori della Comunità, hanno presentato le loro osservazioni per iscritto. Sono state sentite tutte le parti che ne hanno fatto richiesta entro il termine summenzionato dimostrando di avere particolari motivi per chiedere di essere sentite.
(6) Alcune parti hanno asserito che i produttori comunitari denunzianti non soddisfacevano i requisiti di cui all'articolo 10, paragrafo 8 del regolamento (CE) n. 2026/97 del Consiglio e che l'apertura dell'inchiesta risultava ingiustificata. A tale riguardo, va osservato che erano rispettate le condizioni per l'apertura, in particolare le soglie stabilite dall'articolo 10, paragrafo 8 - rispettivamente del 25 % e del 50 % - e che, pertanto, l'apertura dell'inchiesta era giustificata.
(7) È stato affermato che uno dei produttori comunitari denunzianti non avrebbe dovuto essere preso in considerazione per determinare la rappresentatività dei denunzianti, in quanto tale società avrebbe perso il diritto di fabbricare il prodotto in esame per motivi legati ai diritti di proprietà intellettuale.
(8) Va osservato che la società in questione, di fatto, ha fabbricato e venduto il prodotto in esame sul mercato comunitario durante il periodo dell'inchiesta e ha collaborato all'inchiesta. Il semplice fatto che tale produttore fosse coinvolto in un procedimento legale non comporta automaticamente la sua esclusione dalla definizione di industria comunitaria. Inoltre, si è riscontrato che la società si è appellata contro la decisione della Corte secondo la quale avrebbe perso la propria licenza. Poiché non è stata adottata alcuna decisione definitiva, non è stato assolutamente possibile concludere che il produttore avesse definitivamente perso il diritto di produrre CD-R. Pertanto, l'affermazione è stata respinta.
(9) Per mezzo di questionari inviati a tutte le parti note, la Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione delle sovvenzioni, del pregiudizio e dell'interesse della Comunità. La Commissione ha effettuato al riguardo delle visite di verifica presso la sede del governo indiano a Nuova Delhi, nonché delle seguenti società:
a) Produttore esportatore indiano
- Moser Baer India Ltd, Nuova Delhi, India;
b) Produttori comunitari
- Computer Support Italcard SRL, Milano, Italia,
- C.D.A Datenträger Albrechts GmbH, Albrechts, Germania,
- CPO Magnetic Products BV, Oosterhout, Paesi Bassi,
- Fuji Magnetics GmbH, Kleve, Germania,
- Mitsui Advanced Media SA, Ensisheim, Francia,
- MPO Media SAS, Averton, Francia,
- TDK Recording Media Europe SA, Bascharage, Lussemburgo,
- Prime Disc Technologies GmbH, Wiesbaden, Germania,
- IMAG Optical Storage Ltd, Limerick, Irlanda,
- Multimedia Info-Tech Ltd, Belfast, Irlanda del Nord,
c) Fornitori comunitari
- Bayer AG, Leverkusen, Germania,
- Steag Hamatech, Sternenfels, Germania.
(10) L'inchiesta relativa alle sovvenzioni e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2001 e il 31 marzo 2002 (in seguito denominato "il periodo dell'inchiesta" o "PI"). L'analisi delle tendenze pertinenti per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 1998 e la fine del periodo dell'inchiesta (in seguito denominato "il periodo in esame").
2. Misure provvisorie
(11) Vista la necessità di esaminare ulteriormente alcuni aspetti della sovvenzione, non sono stati istituiti dazi compensativi provvisori sui CD-R originari dell'India.
3. Procedimento successivo
(12) Tutte le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare l'istituzione di dazi compensativi definitivi. È stato inoltre fissato un termine entro il quale esse potevano presentare le proprie osservazioni in merito a tale comunicazione. Le osservazioni comunicate oralmente e per iscritto dalle parti sono state esaminate e, ove ritenuto opportuno, le conclusioni sono state debitamente modificate.
4. Misure in vigore nei confronti delle importazioni di CD-R originari di Taiwan
(13) Nel giugno del 2002, con il regolamento (CE) n. 1050/2002(4), il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di CD-R originari di Taiwan.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(14) Il prodotto in esame è lo stesso di cui al procedimento antidumping nei confronti di Taiwan, vale a dire i compact disc registrabili (CD-R), attualmente classificabili al codice NC ex 8523 90 00.
(15) Un CD-R è un disco di policarbonato ricoperto da uno strato di sostanza colorante, da uno strato di materiale riflettente quale oro o argento e da uno strato protettivo. Poiché è possibile registrare su tale tipo di disco una sola volta, esso viene denominato "WORM" (Write Once Read Many). Il disco è un supporto di memorizzazione ottica di dati digitali o musica. La registrazione avviene esponendo lo strato di colorante ad un raggio laser infrarosso all'interno di un registratore di CD-R (masterizzatore).
I CD-R si possono distinguere in base al tipo di dati in essi contenuti (CD-R per dati e CD-R musicali), alla capacità di memorizzazione, allo strato di materiale riflettente (principalmente argento) e in base al fatto se il CD-R sia o no stampato.
Il prodotto viene inoltre venduto in diverse qualità ed è presentato sul mercato con diversi tipi di imballaggio, dei quali i più diffusi sono i contenitori per CD normali o sottili contenenti un CD-R, le "pile" da 10 a 100 CD-R su un perno e imballati in plastica termocontrattile, le scatole metalliche contenenti da 10 a 100 CD-R, le buste contenenti un CD-R imballato nel cellofan, o le bustine (pochette) di cartone o di carta, ecc.
Il fatto che gli usi specifici e la qualità dei vari tipi di CD-R venduti possano differire non comporta differenze significative nelle caratteristiche fisiche e tecniche di base dei diversi tipi di prodotto. Ai fini della presente inchiesta essi sono pertanto considerati come un unico prodotto.
2. Prodotto simile
(16) Dall'inchiesta è emerso che i CD-R fabbricati e venduti sul mercato interno dell'India presentano caratteristiche fisiche e tecniche di base e applicazioni simili a quelle del prodotto in esame esportato da tale paese nella Comunità. Analogamente, i CD-R fabbricati dai produttori comunitari denunzianti nonché da altri produttori comunitari e venduti sul mercato comunitario presentano caratteristiche fisiche e tecniche di base e applicazioni simili a quelle del prodotto in esame esportato dal paese in questione nella Comunità.
(17) Di conseguenza, i CD-R venduti sul mercato interno dell'India ed esportati nella Comunità e quelli fabbricati e venduti nella Comunità sono considerati un prodotto simile ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 5 del regolamento base.
C. SOVVENZIONI
1. Introduzione
(18) Sulla base delle informazioni contenute nella denuncia e delle risposte al questionario della Commissione, sono stati esaminati i sistemi seguenti, i quali avrebbero comportato la concessione di sovvenzioni all'esportazione:
i) - Sistema dell'esenzione dall'imposta sul reddito (Income Tax Exemption - ITE).
ii) - Sistema delle Zone di trasformazione per l'esportazione (Export Processing Zones - EPZ)/Unità orientate all'esportazione (Export Oriented Units - EOU).
(19) Oltre a questi due sistemi, il denunziante ne elenca altri tre: il credito sui dazi d'importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB), l'esenzione totale o parziale dal dazio d'importazione sui beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG) e il sistema di licenze preliminari (Advance Licence Scheme) presentandoli come possibile fonte di sovvenzioni per i produttori esportatori indiani di CD-R. Tuttavia, l'inchiesta ha accertato che in India vi è un solo produttore esportatore di CD-R, il quale gestisce un'unità orientata all'esportazione (EOU). Questo produttore esportatore ha offerto piena collaborazione all'inchiesta e non si è avvalso di altri sistemi al di fuori di quelli elencati al considerando 16. In pratica, tale società non ha bisogno di ricorrere ad altri sistemi, poiché ottiene gli stessi vantaggi nell'ambito del sistema EOU. Di conseguenza, gli altri tre sistemi menzionati dal denunziante non sono stati esaminati ulteriormente nel seguito dell'inchiesta.
Il sistema di esenzione dall'imposta sul reddito (ITE) si basa sulla legge in materia di imposta sul reddito del 1961, modificata annualmente dalla legge finanziaria.
Il sistema EPZ/EOU in vigore si basa sulla legge sul commercio estero (sviluppo e regolamentazione) del 1992 (n. 22 del 1992), entrata in vigore il 7 agosto 1992 (in seguito denominata "legge sul commercio estero"). La legge sul commercio estero (sezione 5) autorizza il governo indiano a emettere comunicazioni relative alle politiche in materia di esportazione e importazione. Dette comunicazioni sono riassunte nei documenti di politica in materia di esportazione e importazione, pubblicati ogni cinque anni dal ministero del Commercio e aggiornati annualmente. Nella fattispecie, il documento di politica in materia di esportazione e importazione attinente al periodo dell'inchiesta è il piano quinquennale relativo al periodo compreso tra il 1o aprile 1997 e il 31 marzo 2002. Inoltre, le autorità indiane hanno altresì definito le procedure che disciplinano la politica del commercio estero dell'India nel "Manuale di procedura in materia di esportazione e importazione 1.4.1997-31.3.2002" (volume 1).
Esenzione dall'imposta sul reddito (ITES)
a) Base giuridica
(20) La legge in materia di imposta sul reddito del 1961 costituisce la base giuridica del sistema in oggetto. Detta legge, modificata annualmente dalla legge finanziaria, stabilisce le basi per la riscossione delle imposte e per le diverse esenzioni/detrazioni che possono essere richieste. Tra le esenzioni che possono essere chieste dalle imprese figurano quelle di cui alle sezioni 10 A, 10 B e 80 HHC della legge, le quali prevedono un'esenzione dall'imposta sul reddito per i proventi delle esportazioni.
b) Ammissibilità
(21) L'esenzione a norma della sezione 10 A può essere chiesta dalle imprese situate nelle zone di trasformazione per l'esportazione (EPZ). L'esenzione a norma della sezione 10 B può essere chiesta dalle unità orientate all'esportazione (EOU). Infine, l'esenzione a norma della sezione 80 HHC può essere chiesta da qualsiasi impresa esportatrice di beni.
c) Attuazione pratica
(22) Per beneficiare delle detrazioni/esenzioni summenzionate, una società deve presentare la relativa domanda al momento della presentazione della denuncia dei redditi all'amministrazione fiscale alla fine dell'anno fiscale. L'anno fiscale va dal 1o aprile al 31 marzo. La denuncia dei redditi deve essere presentata all'amministrazione fiscale entro e non oltre il 30 novembre successivo. L'accertamento definitivo da parte di quest'ultima può richiedere fino a tre anni dalla presentazione della denuncia dei redditi. Una società può chiedere soltanto una delle detrazioni previste dalle tre sezioni summenzionate.
d) Conclusioni sul sistema ITES
(23) Alla lettera e) dell'Elenco illustrativo delle sovvenzioni all'esportazione (allegato I del regolamento di base) figura come sovvenzione all'esportazione "l'esenzione totale o parziale ... riferita alle esportazioni, dalle imposte dirette". Con il sistema ITES il governo indiano dà un contributo finanziario alla società rinunciando ad entrate sotto forma di imposte dirette che la società avrebbe dovuto versare se non avesse chiesto l'esenzione dall'imposta sul reddito. Questo contributo finanziario conferisce un vantaggio al beneficiario, riducendone la soggettività tributaria.
(24) La sovvenzione è condizionata, di diritto, all'andamento delle esportazioni ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 4, lettera a) del regolamento base, in quanto comporta l'esenzione soltanto per gli utili realizzati sulle vendite per l'esportazione, ed è pertanto considerata specifica.
e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(25) La società oggetto dell'inchiesta fabbrica CD-R in un'unità EOU, e può quindi chiedere, a norma della sezione 10 B, l'esenzione dalle imposte sul reddito per i profitti realizzati sulle esportazioni dell'EOU. Pur avendo incluso nella denuncia dei redditi il calcolo dell'esenzione a norma della sezione 10 B, la società non ha poi chiesto l'esenzione dalle imposte sul reddito a norma di tale sezione, poiché nella suddetta denuncia non figuravano utili imponibili durante il periodo dell'inchiesta per l'azienda nel suo complesso. Va osservato che la società produce una serie di altri prodotti in altre unità esterne all'EOU. Tuttavia, i calcoli dell'imposta sul reddito contenuti nella denuncia dei redditi presentata dalla società e nei suoi allegati descrittivi dimostrano che la società ha aumentato considerevolmente il suo ammortamento di capitale fisso, spostando tali attività da una categoria (macchine) con un tasso di ammortamento più basso, indicato nel calcolo dell'imposta per l'anno precedente, a una categoria (stampi) avente un tasso di ammortamento assai più alto nel calcolo dell'imposta relativo al periodo dell'inchiesta.
(26) La Commissione ha ritenuto la riclassificazione delle attività a fini fiscali giuridicamente discutibile, soprattutto perché la società ha riclassificato le attività a fini esclusivamente fiscali e non nei suoi documenti contabili, come sarebbe richiesto dalla legge. Infatti, tanto la legge indiana sulle società (applicabile a fini contabili), quanto la legge indiana in materia di imposta sul reddito (applicabile a fini fiscali) prevedono il medesimo tasso di ammortamento per la categoria all'interno della quale le attività sono state riclassificate a fini fiscali. Per tale ragione, la Commissione ha chiesto spiegazioni all'amministrazione fiscale indiana e alla società. La prima non ha fornito alcuna risposta che permettesse di chiarire la situazione. La società ha sostenuto inizialmente che il cambiamento era necessario per correggere un errore di classificazione di alcune attività nelle dichiarazioni fiscali degli anni precedenti. Dopo essere stata informata delle risultanze dell'inchiesta, tuttavia, essa ha affermato che tale cambiamento di categoria delle attività era stato suggerito da consulenti fiscali al fine di ridurre l'utile imponibile ed evitare il pagamento dell'imposta sul reddito.
(27) Risulta tuttavia che, in conformità delle disposizioni della sezione 10 B della legge indiana in materia di imposta sul reddito, la società disponeva già del beneficio monetario ottenuto attraverso la riclassificazione delle attività. Inoltre, il vantaggio che la società avrebbe potuto ottenere a norma della sezione 10 B senza ricorrere alla discutibile riclassificazione delle attività equivale alla detrazione d'imposta sul reddito ottenuta con la discutibile riclassificazione delle attività.
(28) La situazione sopra descritta ha dimostrato che, in tale fase, la società non ha direttamente beneficiato di una sovvenzione compensabile a norma della sezione 10 B durante il periodo dell'inchiesta. Tale decisione si basa sul fatto che, per essere compensabile, una sovvenzione dev'essere stata effettivamente ricevuta dalla società, o dev'esserne stata decisa la concessione.
(29) Zone di trasformazione per l'esportazione (EPZ)/Unità orientate all'esportazione (EOU)
a) Base giuridica
(30) Il sistema EPZ/EOU, introdotto nel 1965, è uno strumento iscritto nel quadro della politica in materia di esportazione e importazione, che comporta incentivi alle esportazioni. Durante il periodo dell'inchiesta, il sistema era disciplinato dalle comunicazioni doganali nn. 53/97 e 133/94. I dettagli relativi a tale sistema sono illustrati nel capitolo 9 e nell'appendice I del documento di politica in materia di esportazione e importazione 1997/2002, nonché nella parte corrispondente del Manuale di procedura.
b) Ammissibilità
(31) Di norma, possono essere costituite nel quadro del sistema EPZ/EOU le società che si impegnano ad esportare la loro intera produzione di beni e servizi. Una volta ottenuto lo status di EPZ/EOU, le società selezionate possono beneficiare di determinati vantaggi. In India esistono quattro zone definite "EPZ". Le unità orientate all'esportazione (EOU) possono invece essere situate ovunque in India. Si tratta di unità franche soggette alla vigilanza delle autorità doganali a norma della sezione 65 della legge doganale. Il produttore esportatore oggetto dell'inchiesta ha ottenuto lo status di EOU per la sua unità di produzione che fabbrica CD-R. Benché le società che operano nel quadro del sistema EOU/EPZ abbiano, in linea di principio, l'obbligo di esportare la totalità della loro produzione, il governo indiano consente loro di vendere, a determinate condizioni, una parte della loro produzione sul mercato interno.
c) Attuazione pratica
(32) Le società situate nelle zone EPZ o che desiderano beneficiare del trattamento previsto per le unità EOU devono presentare una domanda alle autorità competenti. La domanda deve indicare, tra l'altro, per i cinque anni successivi, i quantitativi di produzione programmati, il valore delle esportazioni previsto, il fabbisogno di importazioni e di beni locali. Se le autorità accolgono la domanda della società, questa viene informata dei termini e delle condizioni che tale accettazione comporta. Le società situate nelle EPZ e le unità orientate all'esportazione possono fabbricare qualsiasi tipo di prodotto. Il riconoscimento come società di una zona EPZ o come unità EOU è valido per un periodo di cinque anni e può essere rinnovato per ulteriori periodi.
Le EPZ/EOU hanno diritto a beneficiare dei seguenti vantaggi:
i) esenzione dai dazi all'importazione su tutti i tipi di beni (compresi beni strumentali, materie prime e beni di consumo) necessari alla fabbricazione, alla produzione, alla trasformazione o collegati a tali attività;
ii) esenzione dalle imposte sui consumi sui beni acquistati da fonti locali;
iii) esenzione dalle imposte sul reddito normalmente previste sui proventi delle esportazioni, ai sensi della sezione 10 A o 10 B della legge in materia di imposta sul reddito, fino al 2010 (cfr. ITES);
iv) rimborso dell'imposta centrale sulle vendite versata sui beni acquistati in ambito locale;
v) possibilità del 100 % di partecipazione di capitale straniero;
vi) strutture per la vendita di una quota della produzione sul mercato interno dietro pagamento dei dazi applicabili, in deroga all'obbligo di esportare, di norma, la totalità della produzione.
(33) Le unità EOU o le società situate in una zona EPZ hanno l'obbligo di tenere una contabilità specifica, nel formato indicato, di tutte le importazioni interessate, del consumo e dell'utilizzo di tutti i materiali importati, nonché delle esportazioni effettuate. Questi documenti devono essere regolarmente inviati, qualora ne venga fatta richiesta, alle autorità competenti.
(34) Le EOU/EPZ devono inoltre garantire guadagni minimi in valuta estera, calcolati in percentuale delle esportazioni e dell'andamento delle esportazioni, secondo quanto stabilito nel documento di politica in materia. Tutte le attività realizzate dalle EPZ/EOU devono svolgersi all'interno di strutture poste sotto controllo doganale.
d) Conclusioni sulle EPZ/EOU
(35) Per quanto riguarda la presente inchiesta, il sistema EPZ/EOU è stato utilizzato per l'importazione di materie prime e di beni strumentali, nonché per l'acquisto di beni sul mercato interno. Si è accertato che il produttore esportatore ha utilizzato le concessioni riguardanti l'esenzione dai dazi doganali sulle materie prime e sui beni strumentali, nonché l'esenzione dalle imposte sui consumi sui beni acquistati da fonti locali. Pertanto, la Commissione ha valutato la compensabilità di tali concessioni. A questo proposito, l'esenzione dai dazi doganali sulle materie prime e sui beni strumentali comporta la concessione di sovvenzioni, in quanto le agevolazioni concesse costituiscono contributi finanziari del governo indiano, dato che l'amministrazione pubblica rinuncia a entrate altrimenti dovute e viene conferito un vantaggio al beneficiario. Poiché la concessione di questa sovvenzione è condizionata, a norma della legge indiana, all'andamento delle esportazioni ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 4, lettera a) del regolamento base, la sovvenzione medesima è considerata specifica e quindi compensabile. Nel caso invece dell'esenzione dalle imposte sui consumi, si è appurato che le imposte sui consumi pagate sugli acquisti da parte di una società non EOU vengono accreditate sotto forma di rimborso (imposte CENVAT) e vengono utilizzate per il pagamento delle imposte sui consumi sulle vendite interne. In questo modo, applicando l'esenzione dalle imposte sui consumi agli acquisti effettuati da un'unità EOU, il governo indiano non rinuncia ad ulteriori entrate e, di conseguenza, la EOU non gode di ulteriori benefici.
e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
Esenzione dai dazi all'importazione sulle materie prime
(36) Benché una società che opera nel quadro del sistema EOU/EPZ abbia, in linea di principio, l'obbligo di esportare la totalità dei suoi prodotti, il sistema consente di vendere, a determinate condizioni, una parte della produzione sul mercato interno. Nel corso della visita di verifica, la società aveva potuto dimostrare che tutte le materie prime importate in esenzione dai dazi doganali erano state utilizzate nella produzione di beni esportati o, nel caso di vendite sul mercato interno di beni che incorporavano tali materie prime, che tali vendite erano state realizzate nel rispetto delle condizioni previste. In particolare, si è accertato che l'importo dei dazi applicabili pagati dalla società sulle vendite sul mercato interno copriva la totalità dei dazi sulle materie prime importate, usate per la produzione di beni venduti sul mercato interno, alla cui riscossione le autorità pubbliche indiane avevano rinunciato.
(37) Sulla scorta di quanto precede, si è concluso che l'esenzione dai dazi all'importazione sulle materie prime è stata concessa alla società in questione in conformità delle disposizioni degli allegati I e II del regolamento base, soprattutto dal momento che, nella fattispecie, non si sono verificati sgravi in eccesso di tali dazi. Pertanto, nel caso in questione, la società oggetto dell'inchiesta non ha ottenuto alcun vantaggio compensabile all'atto dell'importazione di materie prime durante il periodo dell'inchiesta.
Esenzione dai dazi all'importazione sui beni strumentali
(38) A differenza delle materie prime, i beni strumentali non vengono fisicamente incorporati nei prodotti finiti. Ai fini del calcolo, l'importo del dazio non riscosso equivale ad una sovvenzione a ciascuna importazione di beni strumentali. Di conseguenza, il vantaggio ottenuto dalla società oggetto dell'inchiesta è stato calcolato sulla base dell'importo dei dazi doganali non corrisposti sui beni strumentali importati, ripartendo tale importo su un periodo utilizzato nella contabilità della società stessa come periodo di ammortamento.
(39) Il produttore esportatore ha sostenuto che il periodo di ammortamento di 13 anni dichiarato nei suoi documenti contabili rispecchia meglio la situazione effettiva della società, poiché è conforme alla legge indiana sulle società ed è determinato dai suoi dirigenti e dai suoi revisori contabili. Inoltre, egli ha osservato che in altre inchieste antisovvenzioni il metodo di ammortamento indicato nei documenti contabili è stato utilizzato per ripartire tali vantaggi. Egli ha inoltre fatto riferimento ad una relazione del gruppo informale di esperti dell'OMC in materia di sovvenzioni, nella quale si indicava che per determinare la vita economica dei beni andrebbe privilegiato l'impiego di dati contabili rispetto a periodi di ammortamento collegati alle imposte, dato che è più probabile che tali dati rispecchino la vita economica effettiva dei beni. Il produttore esportatore ha sostenuto altresì che non è corretto stabilire il periodo di ammortamento sulla base del periodo utilizzato per fini fiscali, poiché esso poggia sul metodo di ammortamento a quote proporzionali ai valori residui e non sul metodo di ammortamento a quote fisse utilizzato di norma a tal fine.
(40) Dall'inchiesta è emerso tuttavia che la società ha fornito informazioni contraddittorie in merito all'ammortamento dei beni in questione. Essa ha modificato la classificazione di tali beni a fini fiscali: essi sono stati cioè considerati stampi anziché macchine a fini fiscali ed ammortizzati secondo il metodo di ammortamento a quote proporzionali ai valori residui. La società ha continuato tuttavia a considerarli macchine a fini contabili, benché la legge indiana sulle società e la legge indiana in materia di imposta sul reddito prevedano che venga utilizzata la medesima classificazione tanto a fini fiscali quanto a fini contabili. Se la società avesse classificato i beni come stampi anche per fini contabili, il periodo di ammortamento in vigore per le macchine, pari a 13 anni, non avrebbe potuto venire applicato. Tale periodo sarebbe stato in effetti di sei anni in caso di applicazione del metodo di ammortamento a quote fisse. Se invece fosse stato applicato il metodo di ammortamento a quote proporzionali ai valori residui come nelle dichiarazioni dei redditi relative agli stampi, circa l'80 % del valore dei beni sarebbe stato ammortizzato nei primi tre anni.
(41) Benché periodi di ammortamento diversi possano venire utilizzati per fini fiscali e contabili, non si ritiene accettabile classificare i beni come stampi a fini fiscali e come macchine a fini contabili. È chiaro che i beni in questione possono essere o macchine o stampi, ma non entrambi allo stesso tempo. Tale logica è seguita dalla legislazione indiana pertinente, che prevede la medesima classificazione a fini fiscali e contabili.
(42) Nella fattispecie, la società ha applicato a fini fiscali il metodo di ammortamento a quote proporzionali ai valori residui, cosicché l'80 % circa dei beni è stato ammortizzato nei primi tre anni. Resta pertanto da valutare quale sarebbe stato il periodo di ammortamento adeguato se la società avesse adottato a fini contabili la stessa riclassificazione dei beni applicata a fini fiscali.
(43) A questo proposito, sono state prese in esame due scelte, entrambe specificate come possibili opzioni ai sensi della legge indiana sulle società, ossia un periodo di ammortamento di sei anni, basato su un metodo di ammortamento a quote fisse oppure un metodo di ammortamento a quote proporzionali ai valori residui che comporta un ammortamento del valore dei beni, sulla base del valore residuo, del 40 % ogni anno. La società non ha indicato alcuna preferenza ma ha continuato a sostenere l'applicazione del periodo di ammortamento di 13 anni applicato alle macchine.
(44) A questo proposito, si è concluso che il metodo più ragionevole per determinare un periodo adeguato di ammortamento consisteva nel prendere in considerazione ciò che è normale per l'industria, e tener conto della particolare situazione di questa società estremamente redditizia e che effettua costantemente investimenti cospicui nel prodotto in questione. Dalle informazioni raccolte nel corso dell'inchiesta, risulta che la maggior parte delle società sta subendo perdite, e che ciò si sta verificando da parecchio tempo. Tale situazione rallenta gli investimenti e tende a comportare periodi di ammortamento più lunghi. Il periodo medio per tali società in perdita è di circa sei anni.
(45) La posizione del produttore esportatore è tuttavia estremamente diversa da quella di una società media. Si tratta di un'impresa molto redditizia che effettua costantemente investimenti cospicui, ed è pertanto ragionevole presupporre che il suo periodo di ammortamento sia nettamente inferiore a quello della suddetta media. Si è pertanto ritenuto opportuno applicare un metodo di ammortamento a quote proporzionali ai valori residui, che consente un ammortamento più rapido rispetto al metodo di ammortamento a quote fisse. Si osserva che in una situazione in cui vengono effettuati investimenti regolari e costanti, il metodo di ammortamento a quote proporzionali ai valori residui previsto dalla legge indiana sulle società, di cui al considerando 43, consente un ammortamento più rapido del 30 % rispetto al metodo di ammortamento a quote fisse equivalente su un periodo rappresentativo di sei anni, applicabile in caso di ricorso al metodo di ammortamento a quote fisse. Ciò corrisponde ad un periodo di 4,2 anni rispetto ai sei anni del metodo di ammortamento a quote fisse, e tale periodo più breve è stato utilizzato per ripartire il vantaggio ottenuto.
(46) L'importo così calcolato imputabile al periodo dell'inchiesta è stato adeguato sommando ad esso gli interessi maturati durante il periodo dell'inchiesta, in modo tale da determinare l'intero vantaggio conferito al beneficiario dal sistema. Dato il carattere della sovvenzione, equivalente ad un sussidio una tantum, è stato ritenuto appropriato il tasso d'interesse commerciale a lungo termine vigente in India durante il periodo dell'inchiesta. L'importo della sovvenzione è stato poi ripartito sul fatturato totale delle esportazioni realizzate dall'EOU.
(47) L'importo definitivo ad valorem della sovvenzione calcolato per l'esenzione dai dazi all'importazione sui beni strumentali per la società oggetto dell'inchiesta durante il periodo dell'inchiesta è risultato pari al 7,3 %.
2. Importo delle sovvenzioni compensabili
(48) Per il produttore esportatore oggetto dell'inchiesta, l'importo definitivo ad valorem delle sovvenzioni compensabili, conformemente alle disposizioni del regolamento di base, è del 7,3 %. Dal momento che in India vi è un solo produttore esportatore, tale conclusione si applica a tutte le esportazioni provenienti dall'India.
SPAZIO PER TABELLA
D. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA COMUNITARIA
1. Produzione comunitaria
(49) Durante il periodo dell'inchiesta, nella Comunità sono stati prodotti CD-R dalle seguenti società:
- cinque produttori denunzianti che hanno collaborato al procedimento,
- quattro produttori non denunzianti che hanno però appoggiato la denuncia e collaborato al procedimento,
- due produttori non denunzianti che hanno appoggiato la denuncia senza tuttavia offrire sufficiente collaborazione all'inchiesta,
- un produttore non denunziante che ha appoggiato la denuncia e fornito alla Commissione una serie di informazioni di carattere generale,
- altri produttori non denunzianti che non hanno collaborato al procedimento.
(50) Il fatto che diversi produttori comunitari non denunzianti abbiano collaborato nel quadro dell'inchiesta ha dato alla Commissione l'opportunità di valutarne dettagliatamente lo status ai fini dell'articolo 9, paragrafo 1 del regolamento base. È risultato che alcuni dei produttori che avevano collaborato (compresi taluni non originariamente denunzianti) avevano importato CD-R, sebbene nessuno di loro li avesse importati dall'India. Inoltre, una parte sostanziale di tali acquisti è stata effettuata soltanto per soddisfare una domanda di mercato a breve termine durante l'installazione di impianti nuovi o supplementari, e rappresentava una percentuale relativamente bassa di acquisti rispetto alle vendite complessive e alla produzione propria durante il periodo dell'inchiesta. Pertanto, non vi era motivo di escludere tali società dalla definizione di produzione comunitaria.
(51) Di conseguenza, si è ritenuto che i CD-R prodotti da tutte le società summenzionate costituiscano la produzione comunitaria ai sensi dell'articolo 9, paragrafo 1 del regolamento base.
2. Definizione dell'industria comunitaria
(52) Come menzionato al considerando 49, nove produttori comunitari che hanno appoggiato la denuncia hanno offerto piena collaborazione all'inchiesta. Questi produttori rappresentavano una proporzione maggioritaria della produzione comunitaria totale di CD-R durante il periodo dell'inchiesta, nella fattispecie oltre il 60 %. Si è pertanto ritenuto che essi costituissero l'industria comunitaria ai sensi dell'articolo 9, paragrafo 1 e dell'articolo 10, paragrafo 8 del regolamento base. Detti produttori vengono in seguito denominati "l'industria comunitaria".
E. PREGIUDIZIO
1. Consumo nella Comunità
(53) Il consumo comunitario è stato calcolato in base al volume delle vendite dei CD-R prodotti in proprio dall'industria comunitaria, al volume delle vendite delle due società che non avevano offerto sufficiente collaborazione all'inchiesta e sono state pertanto escluse dalla definizione dell'industria comunitaria, al volume delle vendite della società che ha fornito informazioni di carattere generale, alle informazioni fornite dal produttore esportatore che ha collaborato, ai dati Eurostat sui volumi delle importazioni provenienti da altri paesi terzi, nonché alla stima delle vendite dei rimanenti produttori comunitari che non hanno collaborato all'inchiesta, stima effettuata sulla base dei dati raccolti dalla Commissione, nella fase di ricevimento della denunzia.
(54) Su tale base, è risultato un notevole aumento del consumo comunitario tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta (+ 1759 milioni di unità). Più precisamente, esso è aumentato in modo nettissimo tra il 1998 e il 2000 fino a raggiungere la punta massima nel 2001, per poi registrare un leggero calo tra il 2001 e il periodo dell'inchiesta. L'andamento del consumo deve essere valutato alla luce del fatto che i CD-R sono prodotti di fabbricazione relativamente recente: essi sono stati immessi sul mercato al dettaglio soltanto negli ultimi anni e commercializzati su vasta scala principalmente a partire dal biennio 1997-1998. Da allora, la crescita della domanda per tale nuovo sistema di memorizzazione dei dati è stata spettacolare, il che spiega il motivo della forte crescita di indicatori quali, tra l'altro, il livello di consumo.
SPAZIO PER TABELLA
2. Importazioni di CD-R nella Comunità
a) Volume e quota di mercato delle importazioni provenienti dall'India
(55) Sulla base dei dati di Eurostat, il volume delle importazioni dall'India è nettamente aumentato durante il periodo in esame. Infatti, se tali importazioni risultavano trascurabili nel 1998 e nel 1999, durante il periodo dell'inchiesta esse ammontavano a quasi 200 milioni di unità. L'incremento delle importazioni è stato particolarmente pronunciato tra il 1999 e il 2000 (le importazioni sono cresciute di 26 volte) - benché occorra osservare che all'epoca la quota di mercato detenuta dalle importazioni indiane era ancora al livello minimo -, nonché tra il 2000 e il 2001, periodo in cui i volumi sono cresciuti di 10 volte. Secondo Eurostat, nel 2001 e durante il periodo dell'inchiesta l'India è divenuta pertanto il secondo paese esportatore del prodotto in questione nella Comunità.
SPAZIO PER TABELLA
(56) La quota di mercato detenuta dal paese interessato è passata dallo 0 % al 9 % tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. Tale aumento è stato particolarmente pronunciato tra il 2000 e il 2001 (+ 6 punti percentuali).
(57) L'incremento della quota di mercato dell'India deve essere considerato alla luce dell'andamento della crescita della quota di mercato registrata dall'industria comunitaria durante il periodo compreso tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. Mentre la quota di mercato dell'India è cresciuta di 9 punti percentuali durante il periodo in esame, quella dell'industria comunitaria è aumentata soltanto di 3,7 punti percentuali nel medesimo periodo.
SPAZIO PER TABELLA
b) Andamento dei prezzi
(58) Il prezzo medio all'importazione dei CD-R originari dell'India ha inizialmente registrato un aumento significativo tra il 1998 e il 1999. Tali aumenti, tuttavia, non erano probabilmente molto rappresentativi tenuto conto dei modesti quantitativi esportati.
(59) Dal 1999, i prezzi sono costantemente calati fino al 2001 (del 77 % complessivamente in tale periodo), per poi aumentare nuovamente, benché soltanto del 17 %, tra il 2001 e il periodo dell'inchiesta, quando risultavano pari a circa 0,33 EUR per unità. Successivamente, dal 2000 al 2001, i prezzi delle importazioni hanno nuovamente subito un drastico calo. Tale diminuzione ha coinciso con un aumento altrettanto significativo del volume delle importazioni dall'India. Dal 2000 alla fine del periodo dell'inchiesta, i prezzi delle importazioni dall'India sono diminuiti complessivamente del 59 %.
SPAZIO PER TABELLA
(60) Il produttore esportatore che ha collaborato ha sostenuto di essere stato l'unico produttore esportatore in India durante il periodo dell'inchiesta, e di aver avviato la produzione di CD-R soltanto nel 1999. Pertanto, i dati Eurostat utilizzati dalla Commissione sarebbero stati fuorvianti e non rappresentavano la base adeguata per valutare l'andamento dei prezzi in India. Egli ha affermato infine che seguendo tale impostazione il calo del prezzo all'importazione viene artificialmente gonfiato a 59 % tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta.
(61) Tuttavia, come già osservato al considerando 10, l'analisi delle tendenze pertinenti per valutare il pregiudizio riguarda un periodo più lungo rispetto al periodo dell'inchiesta (ossia il periodo in esame). Inoltre, come risulta in seguito, dai dati Eurostat emerge un andamento analogo a quello indicato dalle cifre fornite dallo stesso produttore esportatore.
(62) Per fugare qualsiasi dubbio in merito all'impostazione seguita, i dati forniti dal produttore esportatore sono stati comunque esaminati e vengono indicati in appresso in forma indicizzata, tenendo presente che essi si basano sull'esercizio finanziario, che va da aprile a marzo, rispetto all'anno di calendario, che va da gennaio a dicembre.
SPAZIO PER TABELLA
(63) Su tale base, il volume delle importazioni provenienti dal produttore esportatore indiano è notevolmente aumentato, poiché le importazioni sono cresciute di 28 volte tra il momento dell'avvio della produzione di tale produttore esportatore nel 1999 e il periodo dell'inchiesta, la sua quota di mercato è passata da zero ad oltre 10 % tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta e il prezzo delle sue vendite è diminuito del 54 % nello stesso periodo.
(64) Le tendenze sopra indicate per il periodo compreso tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta sono analoghe a quelle riscontrate sulla base dei dati Eurostat per un periodo simile. Inoltre, l'analisi del pregiudizio viene effettuata su base nazionale, e non andrebbe limitata ad un'unica società. Dato che non si poteva escludere che altri fabbricanti indiani non noti avessero prodotto ed esportato CD-R nella Comunità durante il periodo in esame, si è deciso di servirsi dei dati Eurostat per quanto riguarda le tendenze pertinenti per valutare il pregiudizio. Ciononostante, le conclusioni in merito al pregiudizio si sono concentrate sul periodo compreso tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta, ossia sul periodo durante il quale il produttore in questione ha effettivamente esportato il prodotto. Tenuto conto della situazione, e per le ragioni sopra indicate, la Commissione ha deciso di analizzare il pregiudizio sulla base dei dati Eurostat.
c) Sottoquotazione dei prezzi
(65) Per determinare la sottoquotazione dei prezzi, sono stati esaminati i dati verificati sui prezzi relativi al periodo dell'inchiesta. I pertinenti prezzi di vendita dell'industria comunitaria sono prezzi netti, previa detrazione di sconti, riduzioni e imposte. All'occorrenza, tali prezzi sono stati adeguati allo stadio franco fabbrica, escludendo cioè i costi di trasporto nella Comunità. I prezzi delle importazioni dall'India confrontati sono anch'essi al netto di sconti e riduzioni e sono adeguati, ove necessario, al livello cif franco frontiera comunitaria.
(66) In seguito al chiarimento richiesto dal produttore esportatore indiano, si conferma che, come già indicato (cfr. considerando 65), all'occorrenza i prezzi di vendita della Comunità sono stati adeguati per dedurre i diritti di concessione.
(67) Sulla base delle risposte al questionario è stato possibile definire diverse categorie di CD-R a fini comparativi in base ai seguenti criteri: capacità di memorizzazione, tipo di dati registrati, natura dello strato riflettente, stampaggio e imballaggio. Come nel caso precedente delle importazioni da Taiwan, è risultato tuttavia che le caratteristiche fisiche dei CD-R non influivano in modo così decisivo sul prezzo di vendita del prodotto mentre, ai fini comparativi, il condizionamento (imballaggio) dei CD-R risultava particolarmente influente.
(68) I prezzi di vendita dell'industria comunitaria e i prezzi all'importazione dei produttori esportatori indiani sono stati confrontati rispettivamente allo stadio franco fabbrica e franco frontiera comunitaria e con i prezzi praticati agli acquirenti indipendenti nel mercato comunitario, previo eventuale adeguamento.
(69) Si è così stabilita l'esistenza di una sottoquotazione dei prezzi per le importazioni dall'India. Il livello di sottoquotazione, espresso in percentuale del prezzo medio di vendita dell'industria comunitaria, era compreso tra il 3,47 % e il 66,25 %. La media ponderata del margine di sottoquotazione dei prezzi era pari al 17,69 %. Inoltre, è stato riscontrato un livello significativo di vendite sottocosto dovuto alle perdite sostenute dall'industria comunitaria e alla depressione dei prezzi.
(70) Il produttore esportatore indiano ha sostenuto che il confronto non è stato effettuato al giusto stadio commerciale, poiché la stragrande maggioranza delle sue esportazioni nella Comunità consisteva in vendite a produttori di materiale originario, mentre l'industria comunitaria sarebbe essenzialmente orientata verso utilizzatori finali e punti di vendita al dettaglio.
(71) Fin dall'inizio, va osservato che la società indiana ha adottato una definizione assai ampia del termine "produttori di materiale originario". Essa vi ha incluso, ad esempio, le vendite a società che fabbricano prodotti diversi dai CD-R e che rivendono i CD-R con il proprio marchio di fabbrica. La definizione di produttori di materiale originario utilizzata dalla società indiana non corrisponde a quella solitamente impiegata dalle istituzioni. Tuttavia, anche attribuendo alle vendite ai produttori di materiale originario l'ampio significato dato dalla società indiana, la media ponderata del margine di sottoquotazione dei prezzi riscontrata continuerebbe ad essere significativa, pari cioè al 12 % circa.
3. Situazione dell'industria comunitaria
a) Osservazioni preliminari
i) Effetti delle precedenti pratiche di dumping
L'industria comunitaria sta ancora cercando di superare le conseguenze delle precedenti pratiche di dumping sulle importazioni di CD-R originari di Taiwan. Dato, infatti, che il regolamento (CE) n. 1050/2002(5), che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni originarie di Taiwan, è entrato in vigore soltanto di recente (giugno 2002), l'industria comunitaria non è ancora riuscita a riprendersi completamente.
ii) Avvio della produzione di CD-R nella Comunità
(72) Come già ricordato nel regolamento (CE) n. 2479/2001 della Commissione, del 17 dicembre 2001, che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di compact disc registrabili originari di Taiwan(6), relativo alle importazioni di CD-R da Taiwan, la prima serie di installazioni di nuovi impianti di produzione in Europa ha avuto luogo verso il 1997, che deve quindi essere considerato come l'anno di avvio, caratterizzato da alti costi unitari di produzione e un basso indice di utilizzazione degli impianti. Dopo aver raggiunto un ragionevole volume di produzione e ridotto considerevolmente i relativi costi, le prospettive per tale industria risultavano buone nel 1999. Ciò ha dato luogo ad ulteriori investimenti e all'ingresso sul mercato di nuovi concorrenti. Si devono inoltre tener presenti le straordinarie condizioni del mercato già ricordate al considerando 54. Lo straordinario aumento del consumo nella Comunità durante il periodo in esame spiega il motivo della forte crescita di una serie di indicatori quali, tra l'altro, la produzione o il volume delle vendite.
b) Produzione, capacità e utilizzazione degli impianti
SPAZIO PER TABELLA
(73) Nella prospettiva dell'espansione del consumo nella Comunità, la produzione di CD-R dell'industria comunitaria ha registrato un incremento costante nel corso del periodo in esame, essendo aumentata in media di 80 milioni di unità l'anno tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. L'aumento è stato particolarmente elevato tra il 1999 e il 2000 (+ 74 %) e tra il 2000 e il 2001 (+ 30 %), ma ha subito un rallentamento durante il periodo dell'inchiesta (+ 4 %).
(74) La capacità di produzione ha seguito un andamento simile a quello della produzione poiché è quintuplicata tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. Dal 1998 fino alla fine del 1999 l'aumento delle capacità era dovuto soprattutto a notevoli investimenti in macchinari e attrezzature, realizzati successivamente al periodo di avvio della produzione e in linea con l'incremento esponenziale del consumo. A partire dal 2000, tuttavia, l'aumento delle capacità è stato limitato, principalmente a causa degli investimenti destinati a sostituire i macchinari della prima generazione con nuove e più efficienti attrezzature.
(75) In conseguenza dell'andamento parallelo della produzione e delle capacità, l'indice di utilizzazione degli impianti ha registrato un aumento inferiore a 3 punti percentuali tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta.
c) Volumi e prezzo di vendita e fattori che incidono su prezzi, quota di mercato e crescita
SPAZIO PER TABELLA
(76) Durante il periodo in esame, il volume delle vendite dell'industria comunitaria è notevolmente aumentato. Dal 1998 fino al periodo dell'inchiesta, tale industria ha moltiplicato il volume delle vendite di 6,6 volte, il che equivale a un aumento di circa 250 milioni di unità. L'incremento del volume delle vendite va valutato tuttavia alla luce dell'andamento del consumo comunitario, che aveva a sua volta registrato un aumento di 1759 milioni di unità durante il periodo in esame. Va osservato, tuttavia, che mentre tra il 2000 e il 2001 i volumi sono aumentati del 66 %, durante il periodo dell'inchiesta essi sono cresciuti soltanto del 6 % rispetto al 2001.
(77) Nel corso del periodo in esame, i prezzi medi di vendita dell'industria comunitaria sono diminuiti del 59 %. Il calo è stato particolarmente pronunciato tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta, quando i prezzi di vendita sono scesi del 36 %.
(78) La valutazione dei fattori che influiscono sui prezzi del mercato interno si è concentrata soprattutto sulla contrazione della domanda tra il 2001 e il periodo dell'inchiesta e sui costi di produzione. Tenuto conto dei bassi prezzi delle importazioni sovvenzionate sul mercato comunitario, si ritiene che la contrazione della domanda di per sé non abbia avuto un impatto significativo sui prezzi, essendo dovuta essenzialmente al calo delle importazioni a basso prezzo da Taiwan in seguito all'istituzione delle misure antidumping. Come illustrato in appresso (cfr. il considerando 90), il costo di produzione è costantemente diminuito tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. In condizioni normali di mercato, una siffatta diminuzione del costo inciderebbe direttamente sulla redditività. Le cose, tuttavia, sono andate diversamente poiché, come indicato al considerando 91, la redditività ha registrato valori positivi soltanto una volta nel 1999 ed è rimasta negativa fino al periodo dell'inchiesta.
(79) L'industria comunitaria ha guadagnato 3,7 punti percentuali di quota di mercato tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta, quando è risultato che le sue vendite rappresentavano il 13,4 % del consumo nella Comunità.
d) Scorte
(80) Le scorte di CD-R prodotti in proprio sono aumentate significativamente verso la fine del 1999, raggiungendo livelli ancora superiori verso la fine del 2001. Ciò è dovuto al fatto che l'aumento del volume delle vendite è stato inferiore alle previsioni. Le scorte, espresse in percentuale della produzione di CD-R, avevano raggiunto il considerevole livello del 15 % nel periodo dell'inchiesta.
SPAZIO PER TABELLA
(81) Il produttore esportatore ha sostenuto che la valutazione delle scorte effettuata dalla Commissione è errata poiché le cifre comprendevano il livello delle scorte di tre società collegate a fabbricanti di Taiwan, e che tali società avrebbero aumentato le scorte di CD-R prodotti in proprio per assorbire ingenti quantitativi di CD-R importati da Taiwan prima dell'istituzione delle misure antidumping.
(82) Si rammenta innanzitutto che una delle società citate dal produttore esportatore indiano non era stata inclusa nella definizione di industria comunitaria poiché non aveva sufficientemente collaborato all'inchiesta.
(83) Per quanto riguarda una delle altre due società citate dal produttore esportatore indiano, si osservi che quando essa ha iniziato ad acquistare il prodotto in questione, le sue scorte di CD-R prodotti in proprio erano le più basse del periodo compreso tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta, e che la sua quota all'interno delle scorte complessive dell'industria comunitaria è trascurabile. Pertanto, le sue scorte di CD-R prodotti in proprio non sono state artificialmente aumentate dagli acquisti e, inoltre, non hanno inciso in maniera significativa sull'andamento delle scorte dell'industria comunitaria.
(84) Quanto alla terza società, va sottolineato che essa ha fatto il suo ingresso nel mercato dei CD-R soltanto nel 2000, e ha dovuto soddisfare la domanda con prodotti acquistati in attesa che i suoi impianti di produzione funzionassero a pieno regime. Ciò è confermato dal fatto che quando la società ha iniziato gli acquisti, il livello di sfruttamento della capacità di produzione era il più elevato dell'intero periodo in esame e quindi essa poteva soddisfare un aumento della domanda soltanto attraverso gli acquisti.
(85) È stato affermato inoltre che una delle due società avrebbe deliberatamente ridotto la propria produzione per assorbire gli acquisti di CD-R di Taiwan effettuati prima dell'istituzione delle misure antidumping.
(86) Si osservi, tuttavia, che gli acquisti di tale società sono iniziati ben prima dell'apertura dell'inchiesta antidumping su Taiwan (ossia nel 2000, mentre l'apertura è stata pubblicata nel 2001). È pertanto improbabile che tali acquisti siano stati effettuati per evitare il pagamento dei dazi antidumping; essi andrebbero anzi considerati come un'opzione scelta dalla società per completare la gamma del prodotto simile. Inoltre, tali acquisti sono diminuiti di oltre il 25 % tra il 2000 e il 2001.
(87) Infine, il produttore esportatore indiano ha sostenuto che sebbene le scorte dell'industria comunitaria, espresse in percentuale della produzione di CD-R, avessero raggiunto il considerevole livello del 15 % nel periodo dell'inchiesta, nel regolamento (CE) n. 2479/2001 della Commissione che istituisce misure nei confronti di Taiwan veniva citata una percentuale del 20 % per il 2000, il che corrisponde a un miglioramento del 25 % del livello delle scorte tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta.
(88) A tale riguardo, benché tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta si sia registrato un lieve miglioramento, questo è ben lontano dal 25 % dichiarato dal produttore esportatore; inoltre, va sottolineato che le cifre relative alle due inchieste non sono confrontabili, poiché nel corso di tali inchieste non è stata impiegata la medesima definizione di industria comunitaria.
(89) Per tutti i suddetti motivi, le obiezioni sono state respinte.
e) Costo di produzione e redditività
(90) Il costo unitario totale di produzione è diminuito in notevole misura (cioè del 55 %) tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. Grazie a una serie di migliorie e al perfezionamento delle tecniche produttive, l'industria comunitaria è riuscita a ridurre costantemente i costi di fabbricazione, che rappresentavano durante il periodo dell'inchiesta circa l'80 % del costo di produzione complessivo dei CD-R.
(91) Nonostante gli sforzi volti a migliorare la sua competitività riducendo i costi, la redditività dell'industria comunitaria è scesa di 9 punti percentuali tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta. In un primo tempo, essa era migliorata tra il 1998 e il 1999, attestandosi su valori positivi. In seguito, nel 2000 era scesa allo stesso livello di perdite del 1998 (ossia - 1 %), per poi diminuire di altri 11 punti percentuali nel 2001 e infine registrare perdite pari all'11 % durante il periodo dell'inchiesta. La considerevole riduzione dei costi realizzata tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta (- 30 %) non è quindi stata sufficiente a compensare il calo dei prezzi del 36 % verificatosi nello stesso periodo.
SPAZIO PER TABELLA
f) Investimenti, utile sul capitale investito, flusso di cassa e capacità di ottenere capitali
SPAZIO PER TABELLA
(92) Ingenti investimenti sono stati realizzati nel 1998, quando l'industria comunitaria era ancora in una fase di avvio della produzione del prodotto in esame, nonché nel 1999 e in parte nel 2000, quando ha avuto luogo una seconda ondata di investimenti, determinata dalle favorevoli condizioni di mercato presenti al momento della pianificazione degli investimenti stessi.
(93) In considerazione del drastico cambiamento delle condizioni di mercato e, più in particolare, della diminuzione dei prezzi di vendita, le decisioni relative a nuovi investimenti nel 2000 sono state in gran parte rimandate o annullate, nonostante l'ulteriore espansione del consumo comunitario.
(94) Il produttore esportatore indiano ha affermato che le cifre relative agli investimenti non sono coerenti con quelle riguardanti la produzione e la capacità, che indicano una tendenza al rialzo. Egli ha sostenuto inoltre che le cifre relative agli investimenti sono pari soltanto a 14 milioni di EUR per il periodo dell'inchiesta, mentre dalle risposte non riservate al questionario inviate da un fornitore di macchinari emerge che durante il periodo dell'inchiesta questi avrebbe venduto, da solo, attrezzature ai produttori europei di CD-R per un totale di 17 milioni di EUR.
(95) Innanzitutto, si rammenta che esiste una differenza tra andamento degli investimenti e della produzione dato che tra l'acquisto delle attrezzature e l'avvio della produzione intercorrono vari mesi. Inoltre, l'aumento della produzione è imputabile anche al perfezionamento e al miglioramento del processo di produzione e non necessariamente soltanto alle nuove attrezzature. Quanto alla capacità, va sottolineato che la capacità utilizzata come indicatore del pregiudizio è la capacità tecnica, che varia da un anno all'altro a causa di problemi tecnici e/o decisioni di gestione basate sulle proiezioni di mercato, senza incidenza alcuna sul numero di macchinari.
(96) In secondo luogo, per quanto riguarda il fornitore, dalla visita di verifica effettuata presso la sua sede è emerso che le cifre indicate nella risposta al questionario non potevano essere direttamente confrontate con quelle relative agli investimenti dell'industria comunitaria ed erano errate innanzitutto perché comprendevano clienti europei e non soltanto produttori dell'industria comunitaria e, in secondo luogo, poiché non comprendevano solamente vendite a fabbricanti di CD-R, ma anche ad altri tipi di clienti produttori di dischi ottici.
(97) L'utile sul capitale investito, espresso come la relazione tra gli utili netti dell'industria comunitaria e il valore contabile residuo dei suoi investimenti, ha seguito un andamento analogo a quello della redditività, passando da - 1 % nel 1998 a - 18 % nel periodo dell'inchiesta.
(98) Pur rimanendo positivo, il flusso di cassa dell'industria comunitaria, è risultato tuttavia insufficiente a controbilanciare il deprezzamento, la rettifica di valore e gli accantonamenti. A partire dal 1999, il flusso di cassa ha registrato una costante diminuzione.
(99) L'inchiesta ha accertato che nel corso del periodo in esame l'industria comunitaria ha incontrato sempre maggiori difficoltà a raccogliere capitali, per via della sua situazione finanziaria e, in particolare, del calo della redditività.
g) Occupazione, produttività e salari
SPAZIO PER TABELLA
(100) L'occupazione legata al prodotto in esame è più che raddoppiata nel periodo in esame. L'aumento è avvenuto parallelamente all'installazione di nuovi impianti. La produttività per dipendente è inoltre andata continuamente aumentando tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta, quando è risultato che era raddoppiata rispetto al 1998. Il salario medio per dipendente ha inoltre registrato un aumento del 29 % durante il periodo in esame.
h) Entità delle sovvenzioni
(101) Dati sia il volume elevato che i bassi prezzi delle importazioni dall'India, l'incidenza delle sovvenzioni sull'industria comunitaria non può essere considerata trascurabile.
4. Conclusioni relative al pregiudizio
(102) Durante il periodo in esame, il volume delle importazioni a basso prezzo dall'India è aumentato notevolmente. La loro quota di mercato è passata da zero a 9 % e benché i loro prezzi siano aumentati negli anni 1998-1999, essi sono successivamente calati, pur senza raggiungere i livelli del 1998. È degno di nota che la crescita delle importazioni dall'India e il calo dei prezzi di vendita siano stati particolarmente significativi tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta. Il volume delle importazioni, in tale periodo, è decuplicato e i prezzi all'importazione sono diminuiti del 59 %, con una sottoquotazione media del 17,7 % dei prezzi di vendita dell'industria comunitaria (e si trattava di prezzi inferiori ai costi) durante il periodo dell'inchiesta.
(103) Alcuni indicatori economici relativi alla situazione dell'industria comunitaria, quali la fabbricazione di CD-R, la capacità produttiva installata e l'utilizzazione degli impianti, i volumi di vendita, la quota di mercato, il costo di produzione, l'occupazione e la produttività, hanno registrato un andamento positivo nel periodo in esame. Tale evoluzione positiva, però, è stata più che neutralizzata da una serie di altri indicatori che hanno registrato un netto deterioramento durante lo stesso periodo: prezzi medi di vendita, scorte, investimenti, redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa.
(104) La riduzione del costo di produzione legata all'aumento della produttività ha consentito all'industria comunitaria di essere in attivo nel 1999, ma le ulteriori riduzioni dei costi non sono state sufficienti a controbilanciare il notevole calo dei prezzi di vendita, provocando notevoli perdite finanziarie durante il periodo dell'inchiesta.
(105) Tenendo conto di tutti i fattori summenzionati, in particolare del fatto che l'industria comunitaria non ha potuto avvantaggiarsi della riduzione dei costi, che i programmi d'investimenti in materia di CD-R sono stati significativamente ridotti a causa della tendenza al ribasso dei prezzi di vendita, che i prezzi di vendita delle importazioni dall'India risultavano assai inferiori a quelli dell'industria comunitaria, e infine che quest'ultima aveva registrato perdite finanziarie durante il periodo dell'inchiesta, si ritiene che l'industria comunitaria abbia subito un grave pregiudizio.
F. CAUSA DEL PREGIUDIZIO
1. Introduzione
(106) A norma dell'articolo 8, paragrafi 6 e 7 del regolamento base, la Commissione ha esaminato se le importazioni di CD-R originari dell'India oggetto di sovvenzioni abbiano arrecato all'industria comunitaria un pregiudizio di portata tale da potersi definire grave. Si sono inoltre esaminati fattori noti diversi dalle importazioni sovvenzionate che, nello stesso periodo, avrebbero potuto arrecare pregiudizio all'industria comunitaria, per assicurarsi che l'eventuale pregiudizio provocato da detti altri fattori non fosse attribuito alle medesime importazioni oggetto di sovvenzioni.
(107) Nell'esaminare il nesso di causalità, occorre tener presente che si è già stabilito in passato che le importazioni di CD-R originari di Taiwan avevano arrecato un grave pregiudizio all'industria comunitaria. Il periodo dell'inchiesta relativo al procedimento sulle importazioni da Taiwan corrispondeva all'anno di calendario 2000; misure provvisorie su tali importazioni sono state istituite nel dicembre del 2001. Le importazioni provenienti dall'India erano tuttavia presenti in volumi massicci sul mercato comunitario nel 2001 e nel periodo dell'inchiesta, in altre parole subito dopo il periodo dell'inchiesta relativo al procedimento su Taiwan. Tenuto conto di tale evoluzione nel corso del tempo, le conclusioni del presente procedimento devono essere valutate collegandole alle risultanze del procedimento relativo alle importazioni da Taiwan.
2. Effetti delle importazioni oggetto di sovvenzioni
(108) Il consumo comunitario di CD-R è cresciuto enormemente durante il periodo in esame, passando da 459 milioni di unità nel 1998 a 2218 milioni di unità durante il periodo dell'inchiesta. Le vendite dell'industria comunitaria sono aumentate ad un ritmo simile, mentre nel medesimo periodo le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti dall'India sono aumentate in misura molto maggiore, raggiungendo 196 milioni di unità nel periodo dell'inchiesta, pari ad un aumento della quota di mercato dallo 0 % al 9 %. Nel medesimo periodo, la quota di mercato dell'industria comunitaria è cresciuta soltanto di 3,7 punti percentuali, passando cioè da 9,7 % a 13,4 %, il che corrisponde alla vendita di 297 milioni di unità nel periodo dell'inchiesta. Inoltre, le importazioni dall'India hanno guadagnato parte della quota di mercato perduta da quelle provenienti da Taiwan, in seguito all'imposizione dei dazi provvisori su queste ultime nel dicembre 2001.
(109) Sebbene i prezzi delle importazioni dall'India siano aumentati nel corso del periodo in esame, occorre tener presente che i volumi di tali importazioni non sono stati significativi sino alla fine del 2000, quando hanno incominciato a crescere in misura considerevole. Tra il 2000, quando le importazioni dall'India si sono attestate per la prima volta sull'1 % del consumo nella Comunità, e il periodo dell'inchiesta, quando rappresentavano già il 9 % di tale consumo, i prezzi di tali importazioni sono diminuiti del 59 %. Secondo i dati di Eurostat, nel 2001 i prezzi delle importazioni provenienti dall'India erano inferiori del 32 % ai prezzi di vendita dell'industria comunitaria. Durante il periodo dell'inchiesta, essi erano ancora inferiori del 18 % ai prezzi di vendita dell'industria comunitaria, e la media ponderata del margine di sottoquotazione è risultata pari al 17,7 % circa.
(110) Inoltre, benché i prezzi delle importazioni dall'India siano aumentati del 17 % tra il 2001 e il periodo dell'inchiesta, si deve tener presente che tale rialzo non è stato sufficiente a controbilanciare la drastica riduzione dei prezzi delle medesime importazioni (- 65 %) registrata tra il 2000 e il 2001. Il conseguente andamento globale dei prezzi indica un notevole ribasso, il che, anche tenendo conto della significativa espansione del consumo comunitario, rappresenta un segnale di effetti negativi sul mercato. Per di più, il suddetto rialzo dei prezzi appare trascurabile rispetto all'aumento del volume delle importazioni (decuplicate tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta) che i produttori esportatori indiani hanno ottenuto grazie ai prezzi praticati nel 2000. Infine, una siffatta politica dei prezzi ha permesso alle importazioni dall'India di guadagnare una quota del mercato comunitario del 9 % nel giro di due anni.
(111) Il produttore esportatore indiano ha dissentito su tale analisi e ha sottolineato che le importazioni dall'India sono diventate significative soltanto dopo il 2000, e che tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta la quota di mercato dell'industria comunitaria è aumentata di 5 punti percentuali. Egli ha inoltre contestato il fatto che i prezzi delle importazioni dall'India siano diminuiti del 59 % tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta, sostenendo che il ricorso ai dati di Eurostat comportava una sottovalutazione artificiale del calo dei prezzi. Per le stesse ragioni, egli ha contestato il calo del 65 % del prezzo delle vendite indiane tra il 2000 e il 2001.
(112) Benché sia innegabile che tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta la quota di mercato dell'industria comunitaria sia aumentata di 5 punti percentuali, nello stesso periodo la quota di mercato detenuta dall'India ha registrato un aumento più pronunciato, pari ad 8 punti percentuali. Quanto al prezzo, si è riscontrato al considerando 63 che, anche tenendo conto delle cifre dello stesso produttore esportatore, la diminuzione del prezzo tra il 2000 e il 2001 e tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta si avvicina molto a quella ottenuta sulla base dei dati Eurostat. Dato che l'impiego delle cifre fornite dal produttore non modificherebbe materialmente l'evoluzione dei prezzi osservata, la sua richiesta è stata respinta.
(113) Si è pertanto concluso che, a partire dal 2000, le importazioni dall'India verso il mercato comunitario hanno esercitato una significativa pressione al ribasso sui prezzi, e che tali importazioni sovvenzionate a basso prezzo hanno avuto un considerevole impatto negativo sulla situazione dell'industria comunitaria, caratterizzata da perdite e da un conseguente rallentamento degli investimenti.
3. Impatto di altri fattori
a) Andamento del consumo
(114) Nel corso del periodo in esame il consumo comunitario ha registrato un aumento di circa 1759 milioni di unità. L'andamento del consumo, pertanto, non ha contribuito al pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
b) Importazioni provenienti da altri paesi terzi
(115) Si è valutato se altri fattori, oltre alle importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti dall'India, potessero essere all'origine del pregiudizio subito dall'industria comunitaria oppure vi abbiano contribuito, e in particolare se abbiano contribuito a tale situazione le importazioni da paesi diversi dall'India.
i) Taiwan
(116) Per quanto riguarda le importazioni da altri paesi, il regolamento (CE) n. 1050/2002 ha già stabilito che le importazioni del prodotto simile provenienti da Taiwan erano state oggetto di dumping e avevano arrecato un grave pregiudizio all'industria comunitaria tra il 1997 e il 2000. Le importazioni da Taiwan hanno registrato un ulteriore incremento tra il 2000 e il 2001, seguito da un leggero calo tra il 2001 e il periodo dell'inchiesta. Sebbene il periodo dell'inchiesta del procedimento antidumping che ha portato all'imposizione delle misure antidumping sulle importazioni di CD-R originari di Taiwan corrispondesse al 2000, dal momento che i dazi antidumping provvisori sono stati istituiti soltanto nel dicembre del 2001, non si può escludere che le importazioni da Taiwan abbiano continuato a essere oggetto di pratiche di dumping fino al dicembre del 2001, e che pertanto abbiano parzialmente contribuito al pregiudizio subito dall'industria comunitaria tra il 2000 e parte del periodo dell'inchiesta.
(117) Il produttore esportatore indiano che ha collaborato all'inchiesta ha affermato che la sua società è costretta ad adeguarsi al prezzo del prodotto in esame sul mercato comunitario, il quale verrebbe fissato dai produttori taiwanesi. Tuttavia, i prezzi delle importazioni dall'India hanno registrato un tale ribasso da consentire agli esportatori indiani non solo di affrontare la concorrenza delle importazioni da Taiwan, ma persino di guadagnare una quota di mercato pari all' 8 % tra il 2000 e il periodo dell'inchiesta e di acquisire parte della quota di mercato perduta da Taiwan tra il 2001 e il periodo dell'inchiesta. In un mercato caratterizzato da trasparenza e flessibilità dei prezzi, le importazioni a basso prezzo dall'India hanno avuto un impatto considerevole sulla determinazione dei prezzi nella Comunità. Di conseguenza, pur avendo effettivamente influenzato il mercato comunitario durante il periodo in esame, le importazioni da Taiwan non erano tali da annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti dall'India e il conseguente pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(118) La medesima società ha affermato inoltre che il calo dei prezzi registrato nel 2001 sarebbe la conseguenza delle importazioni di ingenti volumi di CD-R taiwanesi durante l'ultimo trimestre del 2001: quantitativi così massicci si spiegherebbero, da un lato, con la prospettiva della probabile imposizione di dazi antidumping sulle importazioni taiwanesi, e, dall'altro, con il fatto che gli esportatori di Taiwan avrebbero spedito sul mercato comunitario volumi considerevoli di CD-R destinati ben presto a divenire obsoleti per via della loro modesta qualità dal punto di vista tecnico.
La questione è stata esaminata ricorrendo alle statistiche mensili di Eurostat.
Sulla base delle cifre fornite da Eurostat (in tonnellate), i volumi importati mensilmente da Taiwan tra settembre e dicembre del 2001 erano pari al doppio dei volumi mensili delle importazioni realizzate nei cinque mesi precedenti, vale a dire tra aprile e agosto del 2001. Convertendo le cifre in tonnellate di Eurostat in unità di prodotto, il numero di CD-R importati mensilmente da Taiwan nella Comunità aveva registrato un aumento del 72 % tra settembre e dicembre del 2001 rispetto al periodo aprile-agosto dello stesso anno. Tuttavia, si è accertato che il prezzo unitario per CD-R era aumentato, in media, del 15 % negli ultimi quattro mesi del 2001 rispetto al periodo compreso tra aprile e agosto dello stesso anno. Pertanto, benché i volumi delle importazioni fossero aumentati tra settembre e dicembre del 2001, anche i loro prezzi avevano registrato un rialzo. Questo particolare aumento del volume tra settembre e dicembre del 2001, quindi, non era tale da annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti dall'India e il conseguente pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
Il produttore esportatore indiano che ha collaborato all'inchiesta, inoltre, ha asserito che il mix di prodotti delle importazioni taiwanesi era improvvisamente cambiato dal settembre del 2001 in poi: infatti, la percentuale di prodotti alla rinfusa era più che raddoppiata riducendo quella dei prodotti già confezionati, il che ha comportato volumi persino maggiori di importazioni e prezzi unitari ancora più bassi. Tuttavia, l'affermazione non è comprovata, dato che la stessa società ha affermato che il suddetto aumento delle importazioni da Taiwan si era verificato allo scopo di liquidare scorte di prodotti che sarebbero probabilmente divenuti obsoleti. Di conseguenza, questi prodotti devono essere stati fabbricati, e venduti, prima del settembre 2001, e qualora si fosse effettivamente verificato un cambiamento a livello di condizionamento dei prodotti, esso avrebbe dovuto avere inizio, con ogni probabilità, qualche mese prima del settembre 2001. Tuttavia, non è stato presentato alcun elemento di prova a sostegno di questa presunta modifica del mix delle esportazioni. Pertanto, l'affermazione è stata respinta.
ii) Altri paesi terzi
(119) Quanto agli altri paesi diversi da Taiwan e India, il volume delle loro importazioni ha registrato soltanto un lieve aumento tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta (+ 3 %). Oltre a India e Taiwan, gli altri maggiori esportatori del prodotto in esame sono il Giappone, Hong Kong, la Svizzera, la Cina e Singapore, i quali durante il periodo dell'inchiesta detenevano complessivamente soltanto il 10 % circa del mercato.
(120) In particolare, le importazioni provenienti dal Giappone, tradizionalmente in quantitativi elevati dato che sono due società giapponesi (Sony e Tai Yuden) ad aver inventato, insieme alla Philips, il processo di fabbricazione dei CD-R, erano diminuite del 20 %, per cui il Giappone rappresentava soltanto la terza più importante origine delle importazioni di CD-R nel mercato comunitario durante il periodo dell'inchiesta. Le importazioni da questo paese erano nettamente al di sotto del livello delle importazioni da Taiwan e dall'India.
SPAZIO PER TABELLA
(121) La quota di mercato delle importazioni originarie di altri paesi terzi diversi da Taiwan e dall'India è diminuita di 39 punti percentuali tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta, periodo in cui tali importazioni rappresentavano l'11 %. Pertanto, le importazioni da questi paesi non erano tali da poter annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di sovvenzioni e il pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
SPAZIO PER TABELLA
I prezzi delle importazioni originarie dei paesi terzi non contemplati dalle misure antidumping sono diminuiti del 22 % tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta, benché l'andamento dei prezzi osservato appaia differente da un paese all'altro. Sebbene i prezzi medi delle importazioni da taluni paesi terzi risultino inferiori ai prezzi delle importazioni dall'India, questi ultimi sono, in media, inferiori del 34 % ai prezzi medi delle importazioni originarie di paesi terzi diversi da Taiwan. Per quanto riguarda, più in particolare, i prezzi medi delle importazioni originarie di Hong Kong, Svizzera e Cina, che sono risultati inferiori ai prezzi delle importazioni dall'India durante il periodo dell'inchiesta, va sottolineato che le importazioni dall'India rappresentavano, in volume, il quintuplo o il sestuplo delle importazioni da ciascuno di questi tre paesi. Inoltre, si deve tener presente che i suddetti tre paesi detenevano una quota di mercato modesta durante l'intero periodo in esame e, singolarmente, una quota di mercato del 2 % durante il periodo dell'inchiesta, valori che, considerati i volumi delle importazioni da Taiwan e dall'India, non risultavano abbastanza elevati da poter influenzare il mercato comunitario.
SPAZIO PER TABELLA
c) Attività di esportazione dell'industria comunitaria
SPAZIO PER TABELLA
(122) Il volume delle esportazioni è aumentato durante il periodo in esame, ma a partire dal 2000 si è stabilizzato. Dato che le esportazioni di CD-R verso i paesi terzi sono rimaste un'attività relativamente secondaria per l'industria comunitaria (durante il periodo dell'inchiesta essa rappresentava il 9 % delle sue vendite di CD-R prodotti in proprio ad acquirenti indipendenti nella Comunità), si ritiene improbabile che l'attività di esportazione abbia contribuito al pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
d) Acquisti da altri paesi terzi
(123) Si ricorda che l'industria comunitaria non ha importato il prodotto in esame dall'India durante il periodo in esame.
(124) L'inchiesta ha dimostrato che, nel corso del periodo in esame, l'industria comunitaria ha acquistato CD-R da altre fonti per soddisfare la richiesta di mercato. Gli acquisti rappresentavano complessivamente il 40 % delle vendite totali nel 1998, ma sono poi scesi fino a rappresentare soltanto il 31 % di tali vendite nel periodo dell'inchiesta.
(125) È inoltre emerso che il volume degli acquisti di CD-R è diminuito rispetto alla produzione propria dell'industria comunitaria. Inoltre, poiché tanto i CD-R prodotti in proprio quanto quelli acquistati sono venduti al medesimo prezzo dall'industria comunitaria, e poiché non è risultato che il prezzo d'acquisto pagato dall'industria comunitaria fosse superiore ai costi di produzione, il fatto che alcuni CD-R fossero stati precedentemente acquistati e non prodotti in proprio non poteva aver materialmente contribuito al pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(126) Questi acquisti erano stati effettuati essenzialmente per far fronte a una carenza di capacità in determinati periodi, soprattutto perché una delle società incluse nella definizione dell'industria comunitaria aveva fatto il suo ingresso nel mercato dei CD-R soltanto nel 2000 ed era costretta a soddisfare la domanda con i prodotti importati in attesa che i suoi impianti di produzione funzionassero a pieno regime. Gli acquisti vanno inoltre visti come la conseguenza delle relazioni di azionariato che intercorrono tra alcune delle società incluse nell'industria comunitaria e determinate società di paesi terzi.
(127) Alla luce di quanto precede, gli acquisti effettuati dall'industria comunitaria da paesi diversi dall'India non erano tali da annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti dall'India e il pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(128) Il produttore esportatore indiano ha sostenuto che il fatto che gli acquisti dell'industria comunitaria rappresentassero il 31 % delle vendite complessive contrasta con l'affermazione che tale industria è redditizia. Egli ha rammentato che nel corso dell'inchiesta antidumping su Taiwan, tale percentuale è risultata pari soltanto al 22,1 % nel 2000.
(129) Si rammenta tuttavia che la presente inchiesta e quella relativa a Taiwan non utilizzano la medesima definizione di industria comunitaria. Due società aventi relazioni di azionariato con società straniere appartengono all'industria comunitaria, mentre non ne facevano parte durante l'inchiesta su Taiwan. Inoltre, si rammenta che nel corso dell'inchiesta su Taiwan, tale percentuale è salita al 44 % nel 1998 ed era pari in media al 33 % tra il 1997 e il 2000. Pertanto, il livello degli acquisti nella presente inchiesta è della stessa entità di quello riscontrato nell'inchiesta su Taiwan.
(130) In ogni caso, come illustrato in precedenza, i prodotti acquistati vengono venduti al medesimo prezzo dei CD-R prodotti in proprio e non possono aver contribuito al pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
e) Concorrenza di altri tipi di supporti di memorizzazione dei dati
(131) Dall'inchiesta è emerso che la concorrenza esercitata da altri supporti di memorizzazione dei dati quali i DVD e/o i CD-RW (compact disc riscrivibili) risultava ancora molto limitata durante il periodo dell'inchiesta e quindi non aveva inciso in modo significativo sui prezzi di vendita del prodotto in esame.
f) Eccesso di capacità su scala globale
(132) Si è inoltre esaminato se l'eccesso di capacità a livello mondiale potesse aver arrecato un pregiudizio all'industria comunitaria. Benché le forniture di CD-R nel corso del periodo in esame siano risultate in eccesso rispetto alla domanda su scala mondiale, va tenuto presente che l'industria comunitaria ha continuato ad essere orientata principalmente verso il mercato comunitario, nel quale le capacità continuavano a risultare inferiori alla domanda. Pertanto, è improbabile che l'eccesso di capacità a livello mondiale abbia arrecato un pregiudizio all'industria comunitaria. Se anche, tuttavia, essa venisse considerata come una causa del pregiudizio subito dall'industria comunitaria, dall'inchiesta è emerso che l'eccesso di capacità a livello mondiale esisteva già nel 1999, nel 2000 e nel 2001, quando la società indiana ha fatto il proprio ingresso nel mercato installando enormi capacità e avviando la produzione. In tali circostanze, pertanto, l'impatto delle ingenti importazioni supplementari dall'India sul mercato comunitario ne ha peggiorato la situazione.
g) Restituzione di un aiuto di Stato
(133) Il produttore esportatore indiano ha affermato che l'insufficiente redditività di una delle società denunzianti potrebbe derivare dall'obbligo di restituire un aiuto di Stato che le incombe in seguito a una decisione della Commissione, del 21 giugno 2000, relativa ad aiuti concessi dalla Germania in favore di CDA Compact Disc Albrechts Combtt, Turingia(7). Tuttavia, si deve osservare che detta decisione della Commissione non ha influenzato in alcun modo le cifre illustrate al considerando 91 e utilizzate ai fini della presente analisi. Se si fosse tenuto conto anche della restituzione dell'aiuto di Stato, il quadro della situazione finanziaria della società in questione sarebbe risultato persino più grave.
h) Diritti di concessione
(134) Dato che rappresentano un elemento del costo di produzione, i diritti di concessione influiscono sulla redditività di tutti i produttori di CD-R. Innanzitutto, però, va sottolineato che tanto il produttore esportatore quanto i produttori dell'industria comunitaria sono debitamente autorizzati dai titolari dei brevetti e devono pagare i diritti che ne derivano. Tale elemento, pertanto, non può spiegare di per sé la differenza di prezzo tra i CD-R indiani e quelli prodotti dall'industria comunitaria, né le perdite finanziarie subite da quest'ultima. In secondo luogo, la redditività dell'industria comunitaria era pari al 20 % nel 1999, periodo in cui i diritti di concessione erano già applicabili, ma il produttore esportatore non aveva ancora incominciato ad esportare nella Comunità. Di conseguenza, i diritti di concessione non possono di per sé essere stati causa di pregiudizio. Infine, come nel caso di qualsiasi altro costo collegato alla produzione di CD-R, il fatto che le importazioni sovvenzionate esercitassero una pressione al ribasso sui prezzi potrebbe aver impedito all'industria comunitaria di trasferire ai consumatori i costi dei diritti di concessione. In questo caso, però, si sarebbe trattato di un effetto e non di una causa del pregiudizio. Non è stato pertanto possibile ritenere che il pagamento dei diritti di concessione annullasse il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate e il pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
i) Altri fattori
(135) Alcune parti hanno sostenuto che il pregiudizio potrebbe essere provocato da un presunto abuso di posizione dominante. Tale affermazione non è stata tuttavia confermata da alcuna decisione formale successivamente ad un'inchiesta condotta dalle autorità responsabili in materia di concorrenza, e non può pertanto essere accettata.
(136) Il produttore esportatore indiano ha sostenuto che la produzione di CD-R nella Comunità non è redditizia a causa dell'elevato costo di produzione, soprattutto per via di un costo del lavoro particolarmente elevato. Si ricorda che il costo unitario di produzione dell'industria comunitaria è diminuito del 59 % tra il 1998 e il periodo dell'inchiesta, e che l'industria era redditizia nel 1999, in un periodo cioè in cui la società indiana non era ancora presente sul mercato comunitario e benché in quel periodo il costo di produzione dell'industria comunitaria continuasse ad essere superiore del 68 % a quello registrato nel periodo dell'inchiesta.
Inoltre, va osservato che il processo di produzione è lo stesso sia nella Comunità che in India, specialmente se si considera che il produttore indiano utilizza macchinari europei e anche talune materie prime importate dalla Comunità.
Per quanto riguarda le differenze del costo del lavoro, dall'inchiesta è emerso che la produzione di CD-R è un processo ad uso intensivo di capitale ma non ad alta intensità di manodopera, essendo completamente automatizzato. Sostanzialmente, infatti, solo l'ultimissima fase di tale processo, ossia quella dell'imballaggio, richiede maggiore manodopera, ma soltanto in misura limitata. Si ricorda inoltre che nel corso del periodo in esame la produttività dei lavoratori dell'industria comunitaria è raddoppiata.
Infine, si deve osservare che alcune società taiwanesi hanno avviato recentemente la produzione di CD-R nella Comunità, il che dimostra piuttosto che tale tipo di produzione nella Comunità sarebbe probabilmente vitale e redditizio a dispetto del relativo costo del lavoro, qualora sul mercato comunitario venissero ristabilite condizioni di effettiva ed equa concorrenza. L'affermazione è stata quindi respinta.
La stessa società indiana ha poi affermato che il calo dei prezzi sul mercato comunitario era dovuto al fatto che il ciclo di vita dei CD-R aveva raggiunto la sua fase di maturità, caratterizzata da un ribasso dei prezzi e dalla diminuzione del costo di produzione, nonché dall'ingresso di nuovi concorrenti sul mercato.
Benché il calo dei prezzi possa essere attribuito in parte al ciclo di vita dei CD-R, nel corso dell'inchiesta è risultato che le importazioni indiane a basso prezzo hanno avuto un impatto considerevole in un mercato caratterizzato da trasparenza e flessibilità dei prezzi.
(137) Il produttore esportatore indiano che ha collaborato all'inchiesta, inoltre, ha asserito che l'industria comunitaria sarebbe entrata tardivamente nel mercato dei CD-R, in un periodo cioè in cui i prezzi di vendita erano già in calo.
Si deve ricordare che lo stesso produttore esportatore indiano ha avviato la produzione di CD-R molto tempo dopo l'industria comunitaria e che, logicamente, avrebbe dovuto quindi incontrare difficoltà persino maggiori nel fare il suo ingresso sul mercato in un periodo in cui i prezzi erano già bassi e tutti i concorrenti avevano già concluso il periodo di avvio della produzione. Pertanto, l'affermazione è stata respinta.
(138) La medesima società indiana ha sostenuto che l'industria comunitaria è troppo frammentata e non è in grado di realizzare economie di scala a causa delle sue unità di produzione di ridotte dimensioni. Vale però la pena sottolineare che una delle due società che, nelle osservazioni inviate alla Commissione, il produttore indiano considerava come aziende di grandi dimensioni, e quindi in grado di conseguire da sole economie di scala sufficienti, ha appoggiato la denuncia e collaborato all'inchiesta, e inoltre, secondo quanto accertato, ha subito un pregiudizio allo stesso modo degli altri produttori inclusi nella definizione di industria comunitaria. Per quel che riguarda, più in particolare, le economie di scala e/o le migliori condizioni che il produttore esportatore indiano, secondo quanto afferma, sarebbe in grado di ottenere nei propri acquisti di materie prime, non è stato possibile comprovare tale affermazione sulla base delle informazioni fornite dai fornitori di materie prime e/o di macchinari nel corso delle visite di verifica. L'argomentazione relativa alle economie di scala è stata quindi respinta.
(139) Va inoltre ricordato che l'industria comunitaria è sorta soltanto di recente, dal momento che, come già stabilito nel regolamento (CE) n. 2479/2001, ha avviato la produzione solamente nel 1997. Fin dall'inizio, essa ha subito un pregiudizio dovuto in un primo tempo alle importazioni oggetto di dumping provenienti da Taiwan, come si è già stabilito nel succitato regolamento, mentre più di recente ha dovuto far fronte alla pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni dall'India.
4. Conclusioni sulla causa del pregiudizio
(140) Alla luce di quanto precede, si conclude che il grave pregiudizio subito dall'industria comunitaria, caratterizzato da una diminuzione dei prezzi di vendita, da un calo degli investimenti, dell'utile sul capitale investito e del flusso di cassa, nonché da perdite significative, era dovuto alle importazioni in esame oggetto di sovvenzioni. Infatti, l'impatto di altri fattori quali le importazioni da Taiwan o il ciclo di vita dei CD-R sull'andamento negativo dell'industria comunitaria in termini di prezzi di vendita costituisce solo una spiegazione parziale e non è tale da annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti dall'India e il conseguente pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(141) Alla luce di quest'analisi, nella quale si è provveduto alle opportune separazioni e distinzioni tra gli effetti di tutti gli altri fattori noti e gli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di sovvenzioni sulla situazione dell'industria comunitaria, si conclude che detti altri fattori non sono di per sé sufficienti ad annullare il fatto che il grave pregiudizio accertato deve essere attribuito alle importazioni oggetto di sovvenzioni.
G. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Osservazioni preliminari
(142) È stato esaminato se, nonostante le conclusioni sull'esistenza delle pratiche di sovvenzioni pregiudizievoli, esistessero validi motivi per concludere che, nella fattispecie, l'istituzione di misure non era nell'interesse della Comunità. A tal fine, ai sensi dell'articolo 31, paragrafo 1 del regolamento base, sono stati presi in considerazione, in base a tutti gli elementi di prova presentati, l'impatto delle eventuali misure su tutte le parti interessate dal presente procedimento, nonché le possibili conseguenze della decisione di non istituire tali misure.
(143) Al fine di valutare le probabili conseguenze dell'istituzione o meno delle misure, sono state chieste informazioni a tutte le parti interessate. Sono stati inviati questionari ai cinque produttori comunitari denunzianti, ad altre 18 società note come produttori nella Comunità, ad un'associazione di consumatori e a nove società appartenenti all'industria a monte o industria fornitrice (in seguito denominati "i fornitori"). Oltre ai cinque produttori comunitari denunzianti, altri quattro produttori hanno risposto al questionario in modo soddisfacente. Quattro fornitori hanno risposto al questionario, mentre l'associazione dei consumatori ha presentato le sue osservazioni.
(144) In considerazione dell'elevato numero di importatori nella Comunità, e al fine di permettere alla Commissione di decidere se fosse necessario ricorrere a tecniche di campionamento, tutti gli importatori indipendenti, o i rappresentanti che agiscono per loro conto, sono stati invitati a manifestarsi entro 15 giorni dall'apertura del procedimento e a fornire informazioni di carattere generale sulle loro importazioni nella Comunità e le rivendite da essi effettuate sul mercato comunitario. Si sono manifestate due società fornendo le informazioni richieste. La Commissione ha inviato loro un questionario, ma nessuna delle due ha provveduto a rispedirlo debitamente compilato.
(145) L'analisi dell'interesse della Comunità si è basata sulle suddette osservazioni e risposte al questionario.
2. Interesse dell'industria comunitaria
(146) Si deve tener presente che i produttori comunitari avevano già subito un grave pregiudizio in passato a causa delle importazioni di CD-R originarie di Taiwan, come illustrato nel regolamento (CE) n. 1050/2002. Nel 2000 cinque produttori europei hanno completamente cessato la produzione di CD-R, e altri due hanno fatto lo stesso nel 2001.
(147) L'industria comunitaria era un tempo vitale ed efficiente, ed è tuttora capace di rifornire un segmento più vasto del mercato di un prodotto che costituisce il supporto di memorizzazione di base per un gran numero di utilizzatori di computer.
(148) Va inoltre osservato che la produzione di supporti di memorizzazione dei dati è un settore tecnologico di grande importanza per l'intera Comunità. Le tecnologie produttive e l'esperienza acquisita dall'industria comunitaria nella produzione dei CD-R hanno rappresentato, e continueranno a rappresentare, una solida base per ulteriori innovazioni nella fabbricazione di altri tipi analoghi di supporti di memorizzazione dei dati. Il fatto di continuare ad essere efficiente e redditizia nel settore dei CD-R consente all'industria comunitaria di costruire una base economica per partecipare al mercato in crescita di altri tipi di supporti di memorizzazione. Si prospettano infatti importanti sinergie in termini di vendite tra il prodotto in esame e altri tipi di supporto di memorizzazione dei dati quali i CD-RW (compact disc riscrivibili) e i DVD. È quindi di fondamentale importanza per l'industria comunitaria poter proporre ai propri clienti il prodotto in esame e ampliare la gamma dei suoi prodotti.
(149) Tenuto conto delle conclusioni sulla situazione dell'industria comunitaria di cui ai considerando 102 - 105, in particolare in termini di perdite sostenute, si ritiene che, in assenza di misure contro le pratiche di sovvenzionamento pregiudizievoli, la situazione finanziaria dell'industria comunitaria potrebbe probabilmente peggiorare e la produzione nella Comunità registrare un calo, mentre gli utilizzatori/consumatori dipenderanno sempre più e in larga misura dalle importazioni.
(150) La mancata istituzione di misure definitive nel presente procedimento aggraverebbe la situazione già alquanto precaria dell'industria comunitaria, caratterizzata da perdite e da un conseguente rallentamento degli investimenti, oltre a diminuire l'efficacia delle misure antidumping istituite sulle importazioni del medesimo prodotto originario di Taiwan. Una siffatta situazione ha messo gravemente a rischio la possibilità per l'industria di continuare a esistere. Qualora l'industria comunitaria fosse costretta a cessare la produzione, la Comunità diventerebbe quasi interamente dipendente da fonti di approvvigionamento esterne (paesi terzi) in un settore di crescente importanza tecnologica e in rapida espansione. Poiché l'adozione di misure compensative mira a ristabilire una equa concorrenza sul mercato comunitario, tali misure sarebbero nell'interesse dell'industria comunitaria, la quale, nonostante il pregiudizio subito, ha dimostrato di essere fondamentalmente sana.
(151) Infine, i dazi compensativi associati al costante sforzo volto a ridurre i costi di produzione possono soltanto aiutare l'industria comunitaria a sormontare le perdite finanziarie, un presupposto per partecipare al mercato in crescita di altri tipi di supporti di memorizzazione.
3. Interesse di altri produttori comunitari
(152) I tre produttori comunitari che non erano stati considerati parte dell'industria comunitaria erano favorevoli all'istituzione di dazi compensativi.
4. Interesse dei fornitori comunitari
(153) Come si è già menzionato al considerando 143, nove società fornitrici di un produttore esportatore indiano e/o dell'industria comunitaria hanno inviato lettere alla Commissione sostenendo che l'eventuale istituzione delle misure sarebbe stata contraria al loro interesse; a questi nove fornitori è stato spedito un questionario per valutare più dettagliatamente il probabile impatto delle misure sulle loro attività. Solo quattro società hanno risposto al questionario, dichiarandosi contrarie all'istituzione dei dazi compensativi.
(154) Tuttavia, dall'inchiesta è emerso che la quota di produttori europei di CD-R rappresentata nel fatturato dei fornitori che hanno collaborato all'inchiesta era in ogni caso significativa. Pertanto, è probabile che un ulteriore ridimensionamento e/o deterioramento della situazione dell'industria comunitaria non avrebbe conseguenze negative soltanto per l'occupazione e gli investimenti dell'industria stessa, ma potrebbe avere un effetto di trascinamento negativo anche sui suoi fornitori di materie prime e macchinari. Inoltre, nel corso dell'inchiesta si è accertato che nel caso dei dazi antidumping istituiti sul prodotto in esame originario di Taiwan, che erano circa due volte più elevati dei dazi compensativi proposti nel presente procedimento, l'impatto sui fornitori non era risultato significativo.
(155) Il produttore esportatore ha sostenuto altresì che la sovvenzione oggetto del presente regolamento avvantaggiava i fornitori europei di beni strumentali. Secondo tale società, l'eventuale istituzione di dazi compensativi comporterebbe un annullamento delle ordinazioni, con gravi conseguenze per i fornitori europei di macchinari.
(156) A questo proposito, si rammenta che quando le conclusioni definitive sono state comunicate a tutte le parti interessate, nessuno dei fornitori che hanno collaborato ha contestato la suddetta conclusione, ossia che la quota di produttori europei di CD-R rappresentata nel fatturato dei fornitori che hanno collaborato all'inchiesta era significativa e che era probabile che un ulteriore ridimensionamento e/o deterioramento della situazione dell'industria comunitaria avrebbe potuto avere un effetto di trascinamento negativo anche sui suoi fornitori di materie prime e macchinari. Come illustrato in precedenza, d'altra parte, è improbabile che un dazio compensativo sortisca un effetto diretto significativo sulle attività dei fornitori.
5. Interesse degli importatori
(157) Nessun importatore indipendente ha collaborato all'inchiesta.
(158) L'assenza di collaborazione da parte degli importatori nel presente procedimento induce a concludere che l'eventuale istituzione delle misure non avrebbe un impatto significativo sulla situazione degli importatori e degli operatori commerciali indipendenti di CD-R nella Comunità.
6. Interesse degli utilizzatori e dei consumatori
(159) Tra i principali utilizzatori di CD-R figurano i duplicatori e i consumatori finali. I duplicatori non hanno presentato le loro osservazioni nel quadro della presente inchiesta. Si ritiene pertanto che l'eventuale aumento dei costi applicabili a questo settore possa essere considerato trascurabile rispetto ai costi complessivi.
(160) Inoltre, la mancata istituzione delle misure metterebbe seriamente in pericolo la vitalità dell'industria comunitaria, la cui scomparsa ridurrebbe le fonti di approvvigionamento e la concorrenza, a scapito dei duplicatori e dei consumatori.
(161) Per quanto riguarda i consumatori, l'Ufficio europeo delle unioni dei consumatori (BEUC) è stato contattato e ha inviato le sue osservazioni. Pur essendo contraria all'istituzione di dazi, tale organizzazione non ha fornito alcun elemento in grado di dimostrare un impatto considerevole sui consumatori dei dazi antidumping istituiti nei confronti dei CD-R originari di Taiwan. Anche basandosi sulla peggiore delle ipotesi, e cioè che i dazi compensativi vengano interamente trasferiti sul prezzo applicato ai consumatori, ne conseguirebbe un aumento di meno di 3 centesimi di EUR per CD-R originario dell'India. Anche in tali condizioni, dato il calo dei prezzi sul mercato comunitario a partire dal 1998 e il livello delle misure proposte, non sono previsti effetti rilevanti sui consumatori finali.
(162) Va osservato inoltre che nulla sembra indicare che il ripristino di condizioni di mercato aperto e di equa concorrenza possa impedire ai produttori dei paesi terzi di risultare competitivi sul mercato comunitario e, di conseguenza, ridurre la qualità e la diversità dell'approvvigionamento. Nonostante sia innegabile che la produzione comunitaria è attualmente insufficiente per far fronte alla domanda del prodotto in esame, le misure compensative non farebbero altro che eliminare la distorsione della concorrenza dovuta alle sovvenzioni e non rappresenterebbero quindi un ostacolo alla possibilità di soddisfare per intero la domanda mediante forniture di CD-R a prezzi equi provenienti dai paesi terzi. Nei casi in cui il livello delle misure compensative è effettivamente pari al margine di sovvenzione, ma inferiore all'importo necessario a eliminare interamente il pregiudizio, viene eliminato unicamente l'elemento sleale del vantaggio degli esportatori in termini di prezzi.
(163) Occorre aggiungere che è possibile continuare a importare il prodotto in esame da altri paesi. Si deve inoltre osservare che la quota di mercato detenuta dai paesi non contemplati dalle misure compensative potrebbe aumentare in futuro, poiché l'approvvigionamento di CD-R sul mercato comunitario da parte di paesi che non concedono sovvenzioni è stato meno attraente in passato a causa della forte pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni dall'India e da Taiwan. Sembra quindi molto probabile che, qualora venissero ripristinate condizioni di effettiva concorrenza, le importazioni provenienti dai paesi che non concedono sovvenzioni registrerebbero un aumento sul mercato comunitario.
(164) Questo indicherebbe che né gli utilizzatori né i consumatori sarebbero indebitamente danneggiati dall'istituzione delle misure.
7. Conclusioni relative all'interesse della Comunità
(165) Sulla base di quanto precede, si conclude che l'istituzione di misure compensative definitive non sarebbe contraria all'interesse della Comunità.
H. MISURE COMPENSATIVE DEFINITIVE
1. Livello necessario per eliminare il pregiudizio
(166) Alla luce delle conclusioni raggiunte in merito alle sovvenzioni, al pregiudizio, alla causa del pregiudizio e all'interesse della Comunità, si devono adottare misure definitive al fine di impedire che le importazioni oggetto di sovvenzioni arrechino ulteriore pregiudizio all'industria comunitaria.
(167) Per stabilire il livello delle misure definitive si è tenuto conto sia del margine di sovvenzione riscontrato che della portata del pregiudizio subito dall'industria comunitaria.
(168) Le misure definitive dovrebbero essere di entità sufficiente ad eliminare il pregiudizio causato dalle importazioni in questione senza però superare il margine di sovvenzione accertato. Nel calcolare l'importo del dazio necessario ad eliminare gli effetti delle sovvenzioni pregiudizievoli, si è ritenuto che le misure dovessero essere tali da consentire all'industria comunitaria di coprire i propri costi e ottenere complessivamente un profitto, al lordo delle imposte, pari a quello che potrebbe ragionevolmente essere ottenuto in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza delle importazioni oggetto di sovvenzioni, sulle vendite del prodotto simile nella Comunità. Il margine di profitto, al lordo delle imposte, utilizzato in questo calcolo è lo stesso al quale si è fatto ricorso nel procedimento nei confronti di Taiwan, cioè l'8 % del fatturato.
(169) L'aumento dei prezzi necessario è stato quindi determinato in base ad un confronto tra la media ponderata dei prezzi all'importazione, utilizzata per calcolare la sottoquotazione dei prezzi, e i prezzi non pregiudizievoli dei diversi modelli venduti dall'industria comunitaria sul mercato comunitario. Il livello di prezzo non pregiudizievole per ciascun modello è stato ottenuto aggiungendo il summenzionato margine di profitto dell'8 % al costo di produzione per modello. Il costo di produzione è stato ricostruito per ciascun modello, sulla base del prezzo di vendita al quale sono state aggiunte le perdite. Le differenze risultanti da tale confronto sono state espresse in percentuale del valore totale all'importazione CIF. In tutti i casi le differenze sono risultate superiori al margine di sovvenzione riscontrato.
2. Misure definitive
(170) Dato che il livello di eliminazione del pregiudizio è superiore al margine di sovvenzione accertato, le misure definitive devono basarsi su quest'ultimo margine. Tenuto conto dell'elevato livello di cooperazione, e per non compromettere l'efficacia della misura, l'aliquota del dazio compensativo definitivo per l'India va fissato a 7,3 %,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di compact disc registrabili (CD-R), attualmente classificabili al codice NC ex 8523 90 00 (codice TARIC 8523 90 00 10 ), originari dell'India.
2. L'aliquota del dazio definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, è pari al 7,3 %.
3. Salvo diversa indicazione, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 2 giugno 2003.