NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1421/2004
ze dne 19. července 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2792/1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 2792/1999 (2) stanoví pravidla pro ochranu a rozvoj vodních zdrojů a pro rozvoj odvětví akvakultury Společenství.
(2)
Právní předpisy Společenství stanoví možnost doplňkové podpory při vrakování plavidel, pokud je zaveden plán na obnovu. V takových případech, nebo pokud by nouzová opatření přijatá Komisí nebo členskými státy mohla vyvolat podobné účinky, by měla být rovněž zvýšena podpora pro členy posádek, kteří jsou nuceni vzdát se rybolovu v důsledku plánu nebo uvedených opatření. Stejný přístup by se měl uplatnit u členů posádek, kteří v důsledku plánu na obnovu nebo nouzových opatření ztratí zaměstnání, aniž by plavidlo bylo vrakováno.
(3)
Komise vydala dne 19. září 2002 sdělení Evropskému parlamentu a Radě o strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury. Provádění strategie zahrnuje nutnost změnit nařízení (ES) č. 2792/1999.
(4)
Ochrana a rozvoj vodních zdrojů se netýká pouze opatření zavedených na moři, ale také, zejména u anadromních a katadromních druhů, ve vnitrozemských vodách. V tomto ohledu jsou zejména důležité obnova a znovuotevření migračních tras a oblastí tření.
(5)
Nemělo by být povzbuzováno jakékoli zvyšování produkce převyšující pravděpodobný vývoj poptávky. Musí být zavedeny lepší strategie uvádění na trh, přičemž však často chybějí spolehlivé statistické údaje o spotřebě ryb a hospodářská analýza trhů a uvádění produktů akvakultury na trh.
(6)
Mezi nejvážnější hrozby pro budoucí existenci chovu měkkýšů a korýšů v Evropě patří přemnožení škodlivého fytoplanktonu. Přemnožení může někdy trvat po výjimečně dlouhá období nebo může vznikat v období zvýšeného odbytu, a pak může být namístě vyrovnání pro postižené chovatele měkkýšů a korýšů, s výjimkou v případě opakovaných jevů.
(7)
Rozšiřování vědomostní základny v odvětví zahrnuje všechna hlediska chovu a je pro akvakulturu nepostradatelné. Vzhledem k nedostatečnosti prostředků přidělených k tomuto účelu je důležité dále podporovat aplikovaný výzkum a technický rozvoj v akvakultuře rozšířením možnosti financování z veřejných zdrojů a podporou soukromých iniciativ.
(8)
Podniky akvakultury by měly být povzbuzovány, aby zlepšovaly dopady své činnosti na životní prostředí a dobrovolně rozvíjely iniciativy překračující minimální právní požadavky, pokud jde o ochranu životního prostředí.
(9)
Aby bylo možné pokračovat ve veřejné podpoře obslužných plavidel pro akvakulturu, je nezbytné zavést jasné rozlišení mezi těmito plavidly a rybářskými plavidly, jak jsou vymezena v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (3), protože některá rybářská plavidla mohou být využívána výlučně v oblasti akvakultury, avšak mohou se potenciálně vrátit k rybolovné činnosti.
(10)
V zájmu podpory trvalého snížení intenzity rybolovu by v případech, kdy Rada přijala plán na obnovu nebo Komise nebo členské státy přijaly nouzová opatření, neměla být po plavidlech, na která se plán nebo opatření vztahuje, požadována náhrada dříve obdržené podpory.
(11)
Pokud musí plavidlo v případě plánu na obnovu vyměnit rybolovné zařízení, mělo by být umožněno považovat první výměnu rybolovného zařízení za výdaj, na který se vztahuje podpora.
(12)
Může být požadováno, aby plavidla Společenství v některých rybolovných oblastech používala akustická zařízení s odstrašujícím účinkem k omezení náhodného ulovení a usmrcení kytovců. Na náklady na dodržení této povinnosti by mělo být možné poskytnout podporu na modernizaci plavidel.
(13)
Veřejné intervence ve prospěch akvakultury od konce 70. let podpořily růst produkce, avšak situace se v současnosti změnila a některým odvětvím hrozí nadprodukce. Proto by měly být stanoveny nové priority pro opatření akvakultury v programech finančního nástroje pro orientaci rybolovu a v některých případech by se výše podpory měla omezit.
(14)
Některé formy chovu ryb mohou být ekologicky přínosné, neboť může jít o spojení hospodářské činnosti s ochranou nebo rozvojem mokřadů. Za těchto okolností je zvýšení veřejné podpory oprávněné.
(15)
Nařízení (ES) č. 2792/1999 by proto mělo být změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2792/1999 se mění takto:
1.
V čl. 10 odst. 3 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
na výdaje na vybavení a modernizaci se nevztahuje podpora po dobu pěti let následujících po poskytnutí veřejné podpory na stavbu dotčeného plavidla, s výjimkou vybavení systémy sledování plavidel nebo akustickými zařízeními s odstrašujícím účinkem.“
2.
V čl. 12 odst. 3 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„e)
Pokud Rada přijme plán na obnovu nebo Komise nebo jeden nebo více členských států přijmou zvláštní nebo nouzová opatření, mohou být maximální částky podpor uvedené v písmenech b) a c) zvýšeny o 20 %. Navíc se nepoužije požadavek stanovený v písmeni b), že plavidlo, na němž byli členové posádky zaměstnáni, musí být trvale odstaveno z činnosti.“
3.
V čl. 12 odst. 4 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
prémie uvedená v odst. 3 písm. b) nebo e) bude vrácena poměrně podle uplynulé doby, začne-li příjemce znovu vykonávat rybářské povolání ve lhůtě kratší než jeden rok po vyplacení prémie.“
4.
V čl. 13 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
díla sloužící k ochraně a rozvoji vodních zdrojů včetně sladkovodních zdrojů, kromě obnovy populací;“
5.
V čl. 15 odst. 3 se písmeno n) nahrazuje tímto:
„n)
zlepšení znalostí a průhlednosti produkce a trhu, včetně statistiky a hospodářské analýzy.“
6.
Článek 16 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Členské státy mohou poskytnout finanční vyrovnání pěstitelům měkkýšů a korýšů, pokud je vzhledem ke kontaminaci měkkýšů a korýšů z důvodu růstu planktonu produkujícího toxiny nebo z důvodu přítomnosti planktonu obsahujícího mořské biotoxiny nutné pozastavit na ochranu lidského zdraví sběr produktů po více než čtyři po sobě následující měsíce, anebo pokud ztráty, k nimž došlo v důsledku pozastavení sběru v období zvýšeného odbytu, představují více než 35 % ročního obratu daného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu tohoto podniku za předchozí tři roky. Vyrovnání lze poskytnout nejvýše na šest měsíců pozastavení sběru v období od vstupu nařízení Rady (ES) č. 1421/2004 ze dne 19. července 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 2792/1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu (4) v platnost až do konce roku 2006.“
(4) Úř. věst. L 260, 6.8.2004, s. 1;" 						
b)
v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Finanční příspěvek z FNORu na opatření uvedený v odstavcích 1, 1a a 2 na členský stát během celého období od roku 2000 do roku 2006 nesmí přesáhnout vyšší z těchto dvou prahových hodnot: 1 milion EUR nebo 4 % finančního příspěvku Společenství přiděleného odvětví v daném členském státě.“
c)
v odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud Rada přijme plán na obnovu nebo Komise nebo jeden nebo více členských států přijmou nouzová opatření, čl. 10 odst. 3 písm. b) bod ii) se nepoužije.“
d)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Opakovaná sezónní odstavení z rybářské činnosti a z činnosti v oblasti akvakultury nemohou být předmětem vyrovnání podle odstavců 1, 1a, 2 a 3.“
7.
V čl. 17 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Na iniciativy v oblasti aplikovaného výzkumu v malém měřítku, jejichž celkové náklady nepřesahují 150 000 EUR a které netrvají déle než tři roky, prováděné hospodářským subjektem, vědeckým nebo odborným technickým subjektem, reprezentativní profesní organizací nebo jiným příslušným subjektem lze poskytnout podporu jako na pilotní projekty, pokud přispívají k cílům udržitelného rozvoje v odvětví akvakultury ve Společenství.“
8.
Příloha III se mění takto:
a)
V bodě 1.4 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
Plavidla musí být zapsána v rejstříku rybářských plavidel Společenství nejméně po dobu pěti let, s výjimkou vybavení v rámci systémů sledování plavidel nebo akustických zařízení s odstrašujícím účinkem. Veškeré změny vlastností plavidla musí být zaneseny do rejstříku a při příležitosti modernizačních prací musí být plavidla vyměřena v souladu s předpisy Společenství.“
b)
V bodě 1.4 se písmeno b) mění takto:
-
podbod iii) se nahrazuje tímto:
„iii)
zlepšení pracovních a bezpečnostních podmínek nebo“,
-
vkládá se nový podbod, který zní:
„iv)
pořízení akustického zařízení s odstrašujícím účinkem pro účely nařízení Rady (ES) č. 812/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se stanoví opatření týkající se náhodných úlovků kytovců při rybolovu (5).
-
poslední pododstavec se nahrazuje tímto:
„Aniž je dotčen čl. 16 odst. 2, výměna rybolovného zařízení nebude považována za způsobilý výdaj s výjimkou případů, kdy se na plavidlo vztahuje plán na obnovu a má ukončit svou účast na určité rybářské činnosti a lovit jiné druhy s použitím jiného rybolovného zařízení. V tom případě může Komise rozhodnout, že pokud byla rybolovná práva plánem na obnovu podstatně omezena, může být první nahrazení rybolovného zařízení považováno za způsobilý výdaj.“
c)
V bodě 2.1 se první věta nahrazuje tímto:
„Výdaje, na které se vztahuje podpora z FNORu, se mohou týkat instalace ukotvených nebo mobilních zařízení na ochranu a rozvoj vodních zdrojů, obnovy řek a jezer, včetně oblastí tření a usnadnění migrace stěhovavých druhů po a proti proudu řeky, jakož i vědeckého sledování projektů.“
d)
Bod 2.2 se nahrazuje tímto:
„2.2. Akvakultura
a)
Pro účely tohoto nařízení
se ‚akvakulturou‘ rozumí pěstování nebo chov vodních organismů za použití postupů navržených pro zvýšení produkce těchto organismů nad rámec přirozené kapacity prostředí; organismy zůstávají majetkem fyzické nebo právnické osoby po celou dobu pěstování nebo chovu až do doby jejich sběru.
b)
Zadavatelé projektů intenzivního chovu ryb předkládají řídicímu orgánu, spolu se žádostí o veřejnou podporu, údaje podle přílohy IV směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivu některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (6). Řídící orgán rozhodne, zda musí být projekt předložen k posouzení podle článků 5 až 10 uvedené směrnice. Je-li poskytnuta veřejná podpora, mají náklady na shromažďování údajů o dopadu na životní prostředí a veškeré náklady na posouzení nárok na podporu z FNORu.
c)
Podporu lze poskytnout na počáteční náklady vynaložené podniky akvakultury na zapojení do systémů Společenství systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 ze dne 19. března 2001 o dobrovolné účasti organizací v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) (7) a na investice do činností týkajících se instalace nebo zlepšení oběhu vody v podnicích akvakultury a na palubě obslužných plavidel.
d)
Rybářská plavidla vymezená v čl. 3 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (8) nebudou považována za obslužná plavidla, i když jsou používána výlučně v akvakultuře.
e)
V rámci opatření týkajících se akvakultury v programech FNORu je přednost přisuzována:
i)
rozvoji postupů, které podstatně snižují dopady na životní prostředí;
ii)
zlepšení úrovně tradičních akvakulturních činností, které jsou důležité pro zachování sociální a environmentální sítě v určitých oblastech;
iii)
modernizaci stávajících podniků;
iv)
opatřením zaměřeným na podporu akvakultury spadajícím do oblasti působnosti článků 14 a 15 tohoto nařízení;
v)
rozmanitosti chovaných druhů.
f)
Odchylně od sloupce pro skupinu 3 v tabulce 2 části 2 přílohy IV, a aniž jsou dotčeny míry účasti pro nejvzdálenější regiony, uplatňují se tyto míry finanční účasti:
i)
pro investice související s používáním metod, které významně omezují dopad na životní prostředí, nebo související s projekty chovu ryb majícími příznivý vliv na životní prostředí činí účast soukromých příjemců (C) nejméně 30 % oprávněných výdajů v regionech spadajících do cíle 1 a nejméně 50 % v ostatních oblastech. Posouzení přínosu pro životní prostředí se provádí na náklady zadavatele projektu a ověřuje je řídící orgán. Pokud se udělí veřejná podpora, lze na náklady na posouzení poskytnout podporu z FNORu;
ii)
pro investice související s výstavbou nových intenzivních chovů ryb, nezahrnutých do přednostních oblastí uvedených v písmeni e), činí účast soukromých příjemců (C) nejméně 50 % oprávněných výdajů v regionech spadajících do cíle 1 a nejméně 70 % v ostatních oblastech.
(6) Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 17)." 						
(7) Úř. věst. L 114, 24.4.2001, s. 1. Nařízení ve znění aktu o přístoupení z roku 2003." 						
(8) Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.“" 						
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. července 2004
REGOLAMENTO (CE) N. 1421/2004 DEL CONSIGLIO
del 19 luglio 2004
recante modifica del regolamento (CE) n. 2792/1999 che definisce modalità e condizioni delle azioni strutturali comunitarie nel settore della pesca
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare gli articoli 36 e 37,
vista la proposta della Commissione,
visto il parere del Parlamento europeo (1),
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 2792/1999 (2) contiene disposizioni relative alla protezione e allo sviluppo delle risorse acquatiche e allo sviluppo del settore acquicolo della Comunità.
(2)
La normativa comunitaria stabilisce la possibilità di aiuti supplementari alla demolizione quando è applicabile un piano di recupero. In tal caso, o qualora la Commissione o gli Stati membri adottino misure di emergenza che possono avere effetti analoghi, occorrerebbe altresì aumentare gli aiuti per i pescatori obbligati a cessare l'attività di pesca a causa del piano o delle misure in questione. La stessa disposizione dovrebbe essere applicabile ai pescatori rimasti disoccupati a causa di un piano di recupero o di misure di emergenza, senza che le navi siano demolite.
(3)
Il 19 settembre 2002 la Commissione ha presentato al Parlamento europeo e al Consiglio una comunicazione concernente una strategia per lo sviluppo sostenibile dell'acquacoltura europea. Per attuare tale strategia occorre modificare il regolamento (CE) n. 2792/1999.
(4)
Gli interventi necessari ai fini della protezione e dello sviluppo delle risorse acquatiche non concernono solo le acque marittime, ma anche le acque interne, in particolare per quanto riguarda le specie anadrome e catadrome. In tale prospettiva risultano di particolare importanza il recupero e la riapertura degli itinerari di migrazione e delle aree di riproduzione.
(5)
Non dovrebbero essere incoraggiati aumenti della produzione eccedenti la prevedibile crescita della domanda. Sono necessarie migliori strategie di commercializzazione, ma spesso mancano statistiche attendibili sul consumo di pesce nonché studi economici sui mercati e sulla commercializzazione dei prodotti acquicoli.
(6)
Le fioriture di alghe tossiche sono una delle maggiori minacce che incombono sul futuro della molluschicoltura europea. In alcuni casi le fioriture possono protrarsi per periodi eccezionalmente lunghi o verificarsi in un periodo di forti vendite e può essere giustificata una compensazione per i molluschicoltori colpiti, salvo che si tratti di fenomeni periodici.
(7)
Ampliare la base di conoscenze dell'industria implica di tenere conto di tutti gli aspetti dell'allevamento ed è di primaria importanza per l'acquacoltura. Vista l'insufficienza dei fondi destinati a tal fine, è essenziale continuare ad incoraggiare la ricerca applicata e lo sviluppo tecnologico in acquacoltura, estendendo le possibilità di finanziamento pubblico e promuovendo l'iniziativa privata nel settore.
(8)
Occorrerebbe incoraggiare le imprese acquicole ad operare in modo sempre più rispettoso dell'ambiente e a sviluppare su base volontaria iniziative che vadano al di là dei requisiti minimi legali per quanto riguarda la tutela ambientale.
(9)
Per poter mantenere il contributo pubblico di cui beneficiano le imbarcazioni di servizio utilizzate in acquacoltura occorre stabilire una chiara distinzione tra queste imbarcazioni e i pescherecci, come definiti nel regolamento (CE) n. 2371/2002 del Consiglio, del 20 dicembre 2002, relativo alla conservazione e allo sfruttamento sostenibile delle risorse della pesca nell'ambito della politica comune della pesca (3), poiché alcuni pescherecci, anche se utilizzati esclusivamente in acquacoltura, potrebbero tuttavia tornare ad esercitare l'attività di pesca.
(10)
Per incoraggiare la riduzione permanente dello sforzo di pesca, qualora il Consiglio adotti un piano di recupero o la Commissione o gli Stati membri adottino misure di emergenza, non dovrebbe essere prescritto il rimborso degli aiuti precedentemente riscossi dai pescherecci interessati dal piano o dalle misure in questione.
(11)
Se un peschereccio deve sostituire gli attrezzi da pesca in caso di piano di recupero, dovrebbe essere possibile considerare la prima sostituzione degli attrezzi da pesca una spesa ammissibile.
(12)
Ai pescherecci comunitari può essere prescritto l'uso di deterrenti acustici in talune attività di pesca per ridurre la cattura e l'uccisione accidentali di cetacei. Il costo derivante da tale obbligo dovrebbe essere ammissibile agli aiuti per l'ammodernamento dei pescherecci.
(13)
Gli interventi pubblici a favore dell'acquacoltura dalla fine degli anni '70 hanno stimolato la crescita della produzione, ma ora la situazione è cambiata e alcuni settori sono minacciati da crisi di sovrapproduzione. Occorrerebbe pertanto definire nuove priorità all'interno delle misure previste per l’acquacoltura nei programmi dello strumento finanziario di orientamento della pesca e in alcuni casi ridurre l'aliquota dell'aiuto.
(14)
Alcune forme di piscicoltura possono svolgere un ruolo positivo per l'ambiente, consentendo di associare ad un'attività economica la conservazione o la valorizzazione di zone umide. In tali casi è giustificato un aumento dell'aiuto pubblico.
(15)
Il regolamento (CE) n. 2792/1999 dovrebbe essere modificato di conseguenza,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (CE) n. 2792/1999 è modificato come segue:
1)
all'articolo 10, paragrafo 3, la lettera a) è sostituita dalla seguente:
«a)
Nei cinque anni successivi alla concessione di un aiuto pubblico per la costruzione di una nave, le spese per l'armamento e l'ammodernamento della stessa non sono ammissibili agli aiuti, tranne che per l'attrezzatura relativa ai sistemi di controllo dei pescherecci o per i deterrenti acustici;»
2)
all'articolo 12, paragrafo 3, è aggiunta la lettera seguente:
«e)
Qualora il Consiglio adotti un piano di recupero o la Commissione o uno o più Stati membri adottino misure speciali o di emergenza, i massimali dei contributi di cui alle lettere b) e c) possono essere aumentati del 20 %. Inoltre, non si applica l'obbligo di cessazione definitiva delle attività di pesca della nave su cui erano imbarcati i pescatori beneficiari di una misura compensativa, come previsto alla lettera b).»
3)
all'articolo 12, paragrafo 4, la lettera c) è sostituita dalla seguente:
«c)
affinché la compensazione di cui al paragrafo 3, lettera b) o lettera e), sia rimborsata pro rata temporis nel caso in cui il beneficiario riprenda la professione di pescatore prima che sia trascorso un anno dal versamento della compensazione a suo favore;»
4)
all'articolo 13, paragrafo 1, la lettera a) è sostituita dalla seguente:
«a)
attività intese alla protezione e allo sviluppo delle risorse acquatiche, comprese le risorse di acqua dolce, ad eccezione del ripopolamento;»
5)
all'articolo 15, paragrafo 3, la lettera n) è sostituita dalla seguente:
«n)
miglioramento della conoscenza e della trasparenza della produzione e del mercato, compresi statistiche e studi economici.»
6)
l'articolo 16 è modificato come segue:
a)
è inserito il paragrafo seguente:
«1 bis. Gli Stati membri possono concedere una compensazione finanziaria ai molluschicoltori nei casi in cui la contaminazione di molluschi dovuta alla proliferazione di plancton tossico o alla presenza di plancton contenente biotossina marina renda necessario, per la tutela della salute umana, sospendere la raccolta per più di quattro mesi consecutivi o qualora le perdite subite in seguito alla sospensione della raccolta durante un periodo di forti vendite rappresentino oltre il 35 % del fatturato annuo dell'impresa in questione, calcolato sulla base del fatturato medio dell'impresa nei tre anni precedenti. La compensazione non può essere concessa per più di sei mesi di sospensione della raccolta durante tutto il periodo compreso tra l'entrata in vigore del regolamento (CE) n. 1421/2004 del Consiglio, del 19 luglio 2004 (4) recante modifica del regolamento (CE) n. 2792/1999 che definisce modalità e condizioni delle azioni strutturali comunitarie nel settore della pesca e la fine del 2006.
(4) GU L 260 del 6.8.2004, p. 1.»" 						
b)
al paragrafo 3, il primo comma è sostituito dal seguente:
«Il contributo finanziario dello SFOP alle misure di cui ai paragrafi 1, 1 bis e 2 non può eccedere, per ciascuno Stato membro e per l'intero periodo 2000-2006, il maggiore dei due limiti seguenti: un milione di EUR o il 4 % del contributo finanziario comunitario assegnato al settore nello Stato membro di cui trattasi.»
c)
al paragrafo 3 è aggiunto il comma seguente:
«Qualora il Consiglio adotti un piano di recupero o la Commissione o uno o più Stati membri adottino misure di emergenza, non si applica l'articolo 10, paragrafo 3, lettera b), punto ii).»
d)
il paragrafo 4 è sostituito dal seguente:
«4. Un periodico arresto stagionale delle attività di pesca e di acquacoltura non può beneficiare delle compensazioni di cui ai paragrafi 1, 1 bis, 2 e 3.»
7)
all'articolo 17, paragrafo 2, è aggiunto il comma seguente:
«Sono ammesse a beneficiare dell'aiuto come progetti pilota iniziative di ricerca applicata su scala ridotta, di importo totale non superiore a 150 000 EUR e di durata non superiore a tre anni, condotte da un operatore economico, da un organismo scientifico o tecnico, da un'organizzazione professionale rappresentativa ovvero da un altro organismo competente, purché contribuiscano agli obiettivi dello sviluppo sostenibile dell'acquacoltura nella Comunità.»
8)
l'allegato III è modificato come segue:
a)
Il punto 1.4, lettera a), è sostituito dal seguente:
«a)
Le navi devono essere iscritte nel registro delle navi da pesca della Comunità da almeno cinque anni, tranne che per l'attrezzatura relativa ai sistemi di controllo dei pescherecci o ai deterrenti acustici. In occasione dei lavori di ammodernamento, le modifiche delle loro caratteristiche devono essere comunicate al registro e la loro misurazione deve essere conforme alle disposizioni comunitarie.»
b)
il punto 1.4, lettera b), è modificato come segue:
-
il sottopunto iii) è modificato nel modo seguente:
«iii)
il miglioramento delle condizioni di lavoro e di sicurezza, e/o»,
-
è aggiunto il seguente sottopunto:
«iv)
l’acquisto di deterrenti acustici a norma del regolamento (CE) n. 812/2004 del Consiglio, del 26 aprile 2004, che stabilisce misure relative alla cattura accidentale di cetacei nell'ambito della pesca (5),
-
L'ultimo comma è sostituito dal seguente:
«Ferme restando le disposizioni dell'articolo 16, paragrafo 2, la sostituzione degli attrezzi da pesca non è considerata una spesa ammissibile, a meno che il peschereccio non sia soggetto a un piano di recupero e non sia tenuto a cessare la partecipazione all'attività di pesca in questione e a pescare altre specie con attrezzi diversi. In tal caso la Commissione può decidere che la prima sostituzione degli attrezzi da pesca, nel caso in cui le possibilità di pesca siano notevolmente ridotte da un piano di recupero, può essere considerata una spesa ammissibile.»
c)
la prima frase del punto 2.1 è sostituita dalla seguente:
«Le spese ammissibili al contributo dello SFOP riguardano l'installazione di elementi fissi o mobili destinati a proteggere e sviluppare le risorse acquatiche, il ripristino di fiumi e laghi, comprese le aree di riproduzione e la facilitazione della migrazione verso monte e verso valle delle specie migratorie nonché la sorveglianza scientifica dei progetti.»
d)
il punto 2.2 è sostituito dal seguente:
«2.2. Acquacoltura
a)
Ai fini del presente regolamento
per “acquacoltura” si intende l'allevamento o la coltura di organismi acquatici che comporta l'impiego di tecniche al fine di aumentare, al di là delle capacità naturali dell'ambiente, la resa degli organismi in questione; questi ultimi rimangono di proprietà di una persona fisica o giuridica durante tutta la fase di allevamento o di coltura, compreso il raccolto;
b)
i responsabili dei progetti di piscicoltura intensiva trasmettono all'autorità di gestione, unitamente alla domanda di aiuto pubblico, le informazioni di cui all'allegato IV della direttiva 85/337/CEE del Consiglio, del 27 giugno 1985, concernente la valutazione dell'impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (6). L'autorità di gestione decide se il progetto debba essere oggetto di una valutazione ai sensi degli articoli da 5 a 10 della suddetta direttiva. Se l'aiuto pubblico viene concesso, i costi relativi alla raccolta di dati sull'impatto ambientale e gli eventuali costi della valutazione possono beneficiare di un contributo dello SFOP;
c)
sono ammissibili le spese iniziali sostenute dalle imprese acquicole per partecipare al sistema comunitario di ecogestione e audit istituito dal regolamento (CE) n. 761/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 19 marzo 2001, sull'adesione volontaria delle organizzazioni a un sistema comunitario di ecogestione e audit (EMAS) (7), nonché gli investimenti che riguardano i lavori di sistemazione o di miglioramento dei circuiti idraulici all'interno delle imprese acquicole e quelli relativi alle imbarcazioni di servizio;
d)
i pescherecci, come definiti all'articolo 3, lettera c), del regolamento (CE) n. 2371/2002, del Consiglio, del 20 dicembre 2002, relativo alla conservazione e allo sfruttamento sostenibile delle risorse della pesca nell'ambito della politica comune della pesca (8), anche se utilizzati esclusivamente per le attività acquicole, non sono considerati imbarcazioni di servizio;
e)
tra le misure relative all'acquacoltura contenute nei programmi cofinanziati dallo SFOP è data priorità ai seguenti aspetti:
i)
sviluppo di tecniche che riducano in modo sostanziale gli effetti sull'ambiente,
ii)
miglioramento di attività acquicole tradizionali importanti per mantenere il tessuto sociale e ambientale di determinate zone;
iii)
ammodernamento di imprese esistenti;
iv)
misure a vantaggio dell'acquacoltura rientranti nel campo di applicazione degli articoli 14 e 15 del presente regolamento;
v)
diversificazione delle specie allevate;
f)
In deroga alle disposizioni dell'allegato IV, punto 2, tabella 3, gruppo 3, e fatte salve le aliquote di contributo per le regioni ultraperiferiche, si applicano le seguenti aliquote di contributo:
i)
per investimenti riguardanti l'utilizzo di tecniche che riducono in modo sostanziale gli effetti sull'ambiente o riguardanti progetti di piscicoltura vantaggiosi per l'ambiente, la partecipazione dei beneficiari privati (C) è pari ad almeno il 30 % delle spese ammissibili nelle regioni dell'obiettivo 1 e ad almeno il 50 % di tali spese nelle altre regioni. La valutazione dei vantaggi per l'ambiente compete al promotore e viene convalidata dall'autorità di gestione. Se l'aiuto pubblico è concesso, i costi relativi alla suddetta valutazione possono beneficiare di un contributo dello SFOP;
ii)
per investimenti riguardanti la costruzione di nuovi impianti di piscicoltura intensiva non compresi tra le priorità di cui alla lettera e), la partecipazione dei beneficiari privati (C) è pari ad almeno il 50 % delle spese ammissibili nelle regioni dell'obiettivo 1 e ad almeno il 70 % di tali spese nelle altre regioni.
(6) GU L 175 del 5.7.1985, pag. 40. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 2003/35/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (GU L 156 del 25.6.2003, pag. 17)." 						
(7) GU L 114 del 24.4.2001, pag. 1. Regolamento modificato dall'atto di adesione del 2003." 						
(8) GU L 358 del 31.12.2002, pag. 59.»" 						
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 19 luglio 2004.