ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. června 2006
o některých přechodných opatřeních týkajících se vysoce patogenní influenzy ptáků u drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí ve Společenství
(oznámeno pod číslem K(2006) 2402)
(Text s významem pro EHP)
(2006/416/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na směrnici Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (1), a zejména na čl. 66 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Influenza ptáků je závažná, vysoce nakažlivá nákaza drůbeže a jiných ptáků a je způsobována různými druhy virů patřících do velké čeledi zvané Influenzaviridae. Viry influenzy ptáků se rovněž mohou přenést na savce včetně člověka, k přenosu obvykle dochází po přímém styku s nakaženými ptáky. Ze stávajících poznatků vyplývá, že riziko, které představují nízkopatogenní viry influenzy ptáků, je nižší než riziko představované vysoce patogenními viry influenzy ptáků vzniklými mutací některých nízkopatogenních virů influenzy ptáků.
(2)
Směrnice Rady 92/40/EHS ze dne 19. května 1992, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků (2), stanovila opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků způsobované vysoce patogenními viry influenzy ptáků, aby se zajistila ochrana zdraví zvířat a podnítil rozvoj drůbežářského odvětví.
(3)
Opatření stanovená směrnicí 92/40/EHS byla zásadním způsobem přehodnocena ve světle nejnovějších vědeckých poznatků o riziku, které influenza ptáků představuje pro zdraví zvířat a lidí, vývoje nových laboratorních testů a očkovacích látek a zkušeností získaných během nedávných výskytů této nákazy ve Společenství, jakož i ve třetích zemích. S ohledem na toto přehodnocení byla směrnice 92/40/EHS zrušena a nahrazena směrnicí 2005/94/ES. Podle směrnice 2005/94/ES musejí členské státy do 1. července 2007 provést ustanovení uvedené směrnice do svých vnitrostátních právních předpisů.
(4)
Vzhledem k současné světové nákazové situaci související s influenzou ptáků je do doby, než členské státy provedou směrnici 2005/94/ES, nutné stanovit přechodná opatření, která se uplatní v hospodářstvích, kde u drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí existuje podezření na vznik ohniska influenzy ptáků způsobované vysoce patogenními viry influenzy ptáků nebo kde byl vznik ohniska potvrzen.
(5)
Přechodná opatření stanovená tímto rozhodnutím by měla členským státům umožnit, aby přiměřeným a pružným způsobem přijaly opatření pro tlumení nákazy a současně zohlednily různé úrovně rizika, které představují různé kmeny viru, pravděpodobný sociální a hospodářský dopad daných opatření na zemědělské odvětví a další dotčená odvětví, a zároveň zajistily, že jsou opatření přijatá pro každý konkrétní případ co nejvhodnější.
(6)
V zájmu soudržnosti a jasnosti právních předpisů Společenství by přechodná opatření, která budou stanovena tímto rozhodnutím, měla zohledňovat opatření pro tlumení nákazy stanovená směrnicí 2005/94/ES, a definice stanovené v uvedené směrnici se vztahují také na toto rozhodnutí.
(7)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto rozhodnutím stanoví určitá přechodná opatření, která mají být přijata členskými státy, kde u drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí existuje podezření na vznik ohniska influenzy ptáků způsobované vysoce patogenními viry influenzy ptáků nebo kde byl vznik ohniska potvrzen.
2. Aniž jsou dotčena opatření, která se mají v souladu se směrnicí 92/40/EHS použít v hospodářstvích, ochranných pásmech a pásmech dozoru, uplatní se opatření stanovená tímto rozhodnutím v těch členských státech, které dosud v plném rozsahu neprovedly ustanovení směrnice 2005/94/ES, jichž se týká toto rozhodnutí.
Článek 2
Oznamování
1. Členské státy zajistí, aby výskyt a podezření na výskyt vysoce patogenní influenzy ptáků byly povinně a okamžitě oznámeny příslušnému orgánu.
2. Členské státy oznámí výsledky dozoru nad vysoce patogenní inluenzou ptáků prováděného u savců a neprodleně informují Komisi o kladných výsledcích tohoto dozoru.
Článek 3
Opatření, která se mají použít v hospodářstvích, při podezření na vznik ohniska
1. V případě podezření na vznik ohniska zahájí příslušný orgán neprodleně šetření s cílem potvrdit nebo vyloučit přítomnost influenzy ptáků a uvalí na dané hospodářství úřední dozor.
Příslušný orgán také zajistí, aby byla dodržena opatření stanovená v odstavcích 2 a 3.
2. Příslušný orgán zajistí, aby se v hospodářství použila tato opatření:
a)
drůbež, jiné ptactvo chované v zajetí a všechny domácí druhy savců jsou spočteny nebo případně proveden odhad jejich počtu podle typu drůbeže nebo druhů jiného ptactva chovaného v zajetí;
b)
je sestaven seznam uvádějící přibližný počet již nemocných, mrtvých nebo pravděpodobně infikovaných kusů drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a všech domácích druhů savců ve všech kategoriích v hospodářství; tento seznam se aktualizuje každý den s ohledem na počet kusů vylíhnutých, narozených a uhynulých v průběhu období, kdy trvá podezření na vznik ohniska nákazy, a na vyžádání musí být poskytnut příslušnému orgánu;
c)
veškerá drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí jsou umístěny uvnitř budovy hospodářství, ve kterém jsou chovány, a tam drženy. V případě, že to není proveditelné, nebo pokud jsou ohroženy dobré životní podmínky zvířat, jsou uzavřeny v nějakém jiném místě ve stejném hospodářství tak, aby nepřišly do styku s jinou drůbeží nebo jiným ptactvem chovanými v zajetí z jiných hospodářství. Přijmou se veškerá přiměřená opatření, aby byl minimalizován jejich kontakt s volně žijícími ptáky.
d)
zákaz pohybu drůbeže nebo jiných ptáků chovaných v zajetí do hospodářství nebo z hospodářství;
e)
hospodářství nesmí bez povolení příslušného orgánu opustit žádné kadávery drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, maso drůbeže, včetně drobů („drůbeží maso“), krmivo pro drůbež („krmivo“), nástroje, materiál, odpad, trus, hnůj drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí („hnůj“), kejda, použitá podestýlka ani cokoli jiného, co může přispět k přenosu influenzy ptáků, přičemž musí být dodržena všechna opatření pro biologickou bezpečnost s ohledem na minimalizaci rizika šíření influenzy ptáků;
f)
hospodářství nesmí opustit žádná vejce;
g)
pohyb osob, domácích druhů savců, vozidel a zařízení z nebo do daného hospodářství podléhá podmínkám příslušného orgánu a schválení příslušným orgánem;
h)
ve vstupních a výstupních částech budov, v nichž se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, jakož i v celém hospodářství, se použijí vhodné dezinfekční prostředky v souladu s pokyny příslušného orgánu.
3. Příslušný orgán zajistí, aby bylo provedeno epidemiologické šetření.
4. Bez ohledu na odstavec 1 může příslušný orgán stanovit odběr vzorků v jiných případech. Za těchto okolností může příslušný orgán postupovat, aniž by přijal některá nebo všechna opatření uvedená odstavci 2.
Článek 4
Odchylky od určitých opatření, která se mají použít v hospodářstvích při podezření na podezření na vznik ohniska
1. Příslušný orgán může udělit odchylky od opatření stanovených v čl. 3 odst. 2 písm. c) až e) na základě posouzení rizik a s ohledem na přijatá bezpečnostní opatření a místo určení, kam mají být ptáci a produkty přemístěni.
2. Příslušný orgán může rovněž udělit odchylku od opatření uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. h) v případě, kdy jiní ptáci chovaní v zajetí jsou drženi v nekomerčních hospodářstvích.
3. S odkazem na čl. 3 odst. 2 písm. f) může příslušný orgán udělit povolení zaslání vajec:
a)
přímo do zařízení určeného k výrobě vaječných výrobků podle přílohy III oddílu X kapitoly II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (3), kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s přílohou II kapitolou XI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (4); pokud příslušný orgán toto povolení vydá, vztahují se na ně podmínky stanovené v příloze III směrnice 2005/94/ES; nebo
b)
za účelem neškodného odstranění.
Článek 5
Doba trvání opatření, která se mají použít v hospodářstvích při podezření na vznik ohniska
Opatření stanovená v článku 3, která se mají použít v hospodářstvích v případě podezření na vzplanutí nákazy, lze zrušit teprve tehdy, když se příslušný orgán ujistil, že podezření na influenzu ptáků v hospodářství je vyloučeno.
Článek 6
Další opatření na základě epidemiologického šetření
1. Na základě předběžných výsledků epidemiologického šetření může příslušný orgán použít opatření stanovená v odstavcích 2, 3 a 4, zejména tehdy, nachází-li se hospodářství v oblasti s vysokou hustotou výskytu drůbeže.
2. Může být zavedeno dočasné omezení pohybu drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a vajec a pohybu vozidel používaných v drůbežářském odvětví ve vymezené oblasti nebo v celém členském státě.
Toto omezení může být rozšířeno na pohyb domácích druhů savců, ale v takovém případě nesmí trvat déle než 72 hodin, není-li odůvodněno.
3. Na hospodářství lze použít opatření stanovená v článku 7.
Dovolují-li to však podmínky, mohou být tato opatření omezena na drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí s podezřením na infekci a na příslušné produkční jednotky.
Z drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí se po usmrcení odeberou vzorky, aby mohlo být podezření na vznik ohniska buď potvrzeno, nebo vyloučeno.
4. Kolem hospodářství může být vyhrazeno dočasné kontrolní pásmo a v případě potřeby se použijí na hospodářství nacházející se v tomto pásmu některá nebo všechna opatření stanovená v čl. 3 odst. 2.
Článek 7
Opatření, která se mají použít v hospodářstvích při potvrzení vzniku ohniska
1. Při vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků příslušný orgán zajistí, aby se použila opatření stanovená v čl. 3 odst. 2 a 3 a odstavcích 2 až 9 tohoto článku.
2. Veškerá drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí v hospodářství jsou neprodleně usmrceny pod úředním dohledem. Usmrcení se provádí tak, aby se zamezilo rozšíření influenzy ptáků, zejména během přepravy.
Na základě posouzení rizik dalšího rozšíření influenzy ptáků může však být členským státům udělena odchylka ve vztahu k určitým druhům drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, které nemusí být usmrceny.
Příslušný orgán může přijmout patřičná opatření k omezení možného rozšíření influenzy ptáků na jakékoli volně žijící ptáky v hospodářství.
3. Všechny kadávery a vejce v hospodářství se neškodným způsobem odstraní pod úředním dohledem.
4. Drůbež již vylíhnutá z vajec sebraných v hospodářství během období mezi pravděpodobným dnem zavlečení vysoce patogenní influenzy ptáků do hospodářství a dnem použití opatření stanovených v čl. 3 odst. 2 je podrobena úřednímu dohledu a jsou provedena šetření.
5. Maso drůbeže poražené v hospodářství během období mezi pravděpodobným dnem zavlečení vysoce patogenní influenzy ptáků do hospodářství a dnem použití opatření podle čl. 3 odst. 2 a vejce sebraná v hospodářství ve stejném období musí být, nakolik je možné, vyhledány a neškodným způsobem odstraněny pod úředním dohledem.
6. Všechny látky a odpad, které by mohly být kontaminovány, například krmivo, se zničí nebo ošetří tak, aby bylo zajištěno zničení viru influenzy ptáků v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře.
7. Po neškodném odstranění kadáverů jsou budovy používané k chovu, pastviny nebo půda, které by mohly být kontaminovány, a vozidla používaná k přepravě drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, kadáverů, masa, krmiva, hnoje, kejdy, podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, podle pokynů úředního veterinárního lékaře podrobeny očistě a dezinfekci.
8. Je zakázán veškerý pohyb jiného ptactva chovaného v zajetí nebo domácích savců do hospodářství nebo z hospodářství bez povolení příslušného orgánu. Toto omezení se nepoužije na domácí druhy savců, kteří mají přístup pouze do obytných prostor.
9. V případě vzniku primárního ohniska je izolát viru podroben laboratorním testům, aby mohl být určen genetický podtyp. Tento izolát viru musí být co nejdříve předán referenční laboratoři Společenství uvedené v čl. 51 odst. 1 směrnice 2005/94/ES.
Článek 8
Odchylky týkající se určitých hospodářství
1. Příslušný orgán může přiznat odchylky od opatření stanovených v čl. 7 odst. 2 prvním pododstavci v případě vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v nekomerčním hospodářství, cirkusu, zoologické zahradě, obchodě se zvířaty v zájmovém chovu, přírodní rezervaci, oploceném prostoru, kde je chována drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohrožených druhů nebo úředně registrovaných vzácných plemen drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, neohrozí-li tyto odchylky tlumení nákazy.
2. Příslušný orgán zajistí, aby v případě udělení odchylky podle odstavce 1 drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, jichž se odchylka týká:
a)
byly umístěny uvnitř budovy hospodářství, ve kterém jsou chovány, a tam drženy. V případě, že to není proveditelné, nebo pokud jsou ohroženy dobré životní podmínky zvířat, jsou uzavřeny v nějakém jiném místě ve stejném hospodářství tak, aby nepřišly do styku s jinou drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí z jiných hospodářství. Přijmou se veškerá přiměřená opatření, aby byl minimalizován jejich kontakt s volně žijícími ptáky;
b)
byly podrobeny dalšímu dozoru a testování v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře a nebyly přemístěny, dokud laboratorní testy neukážou, že již nepředstavují významné riziko dalšího rozšíření vysoce patogenní influenzy ptáků; a
c)
nebyly přemístěny ze svého hospodářství původu, s výjimkou převozu za účelem porážky nebo převozu do jiného hospodářství:
i)
nacházejícího se ve stejném členském státě, v souladu s pokyny příslušného orgánu; nebo
ii)
v jiném členském státě, vyslovil-li členský stát určení s převozem souhlas.
3. Bez ohledu na zákaz přemísťování drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí podle odst. 2 písm. b) může příslušný orgán na základě posouzení rizik a při uplatnění opatření pro biologickou bezpečnost povolit přepravu drůbeže či ptactva, které nelze v hospodářstvích původu umístit ve vhodných budovách a držet pod dozorem, do určeného hospodářství ve stejném členském státě, v němž budou pod úředním dozorem podrobeny dalšímu sledování a testům; a to v případě, že takové povolení neohrozí tlumení nákazy.
4. Příslušný orgán může udělit odchylky od opatření stanovených v čl. 7 odst. 5 týkající se vajec, která mají být zaslána přímo do zařízení na výrobu vaječných výrobků podle přílohy III oddílu X kapitoly II nařízení (ES) č. 853/2004, kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s přílohou II kapitolou XI nařízení (ES) č. 852/2004.
5. Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy o všech odchylkách udělených na základě tohoto ustanovení.
Článek 9
Opatření, která se mají použít při vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v samostatných produkčních jednotkách
V případě vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v hospodářství, které je tvořeno dvěma nebo více samostatnými produkčními jednotkami, může příslušný orgán udělit odchylky z opatření uvedených v čl. 7 odst. 2 prvním pododstavci pro produkční jednotky, v nichž se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, u kterých neexistuje podezření na vysoce patogenní influenzu ptáků, pokud tyto odchylky neohrozí tlumení nákazy.
Takové odchylky se přiznávají pouze v případě dvou nebo více samostatných produkčních jednotek, u nichž se úřední veterinární lékař s ohledem na strukturu, velikost, provoz, typ budovy, krmení, zdroj vody, vybavení, zaměstnance a návštěvníky hospodářství ujistil, že jsou naprosto odděleny od dalších produkčních jednotek, pokud jde o umístění a každodenní ošetřování drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, které jsou v těchto produkčních jednotkách chovány.
Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy o všech odchylkách udělených na základě tohoto ustanovení.
Článek 10
Opatření, která se mají použít v kontaktních hospodářstvích
1. Na základě epidemiologického šetření příslušný orgán rozhodne, zda má být určité hospodářství považováno za kontaktní hospodářství.
Příslušný orgán zajistí, aby na kontaktní hospodářství byla použita opatření stanovená v čl. 3 odst. 2, dokud nebude přítomnost vysoce patogenní influenzy ptáků vyloučena.
2. Na základě epidemiologického šetření může příslušný orgán použít na kontaktní hospodářství opatření stanovená v článku 7, a to zejména tehdy, nachází-li se hospodářství v oblasti s vysokou hustotou výskytu drůbeže.
Hlavní kritéria, k nimž je třeba přihlédnout při použití opatření stanovených v článku 7 v kontaktních hospodářstvích, jsou stanovena v příloze IV směrnice 2005/94/ES.
3. Příslušný orgán zajistí, aby byly odebrány vzorky drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí po jejich usmrcení za účelem potvrdit nebo vyloučit přítomnost viru vysoce patogenní influenzy ptáků v těchto kontaktních hospodářstvích.
4. Příslušný orgán zajistí, aby v jakémkoli hospodářství, kde je usmrcena a odstraněna drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí a kde je následně potvrzena influenza ptáků, byly budovy a jakákoli zařízení, které by mohly být kontaminovány, a vozidla používaná k přepravě drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí, kadáverů, masa, krmiva, hnoje, kejdy, podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, která by mohly být kontaminovány, podle pokynů úředního veterinárního lékaře podrobeny očistě a dezinfekci.
Článek 11
Vymezení ochranných pásem, pásem dozoru a dalších uzavřených pásmem při vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků
1. Bezprostředně po vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků příslušný orgán vyhradí:
a)
kolem hospodářství ochranné pásmo o poloměru nejméně tří kilometrů;
b)
kolem hospodářství pásmo dozoru o poloměru nejméně deseti kilometrů, jehož součástí je ochranné pásmo.
2. Pokud je potvrzen vznik ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků u jiného ptactva chovaného v zajetí v nekomerčním hospodářství, cirkusu, zoologické zahradě, obchodě se zvířaty v zájmovém chovu, přírodní rezervaci, oploceném prostoru, kde je jiné ptactvo chované v zajetí chováno pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohrožených druhů nebo úředně registrovaných vzácných plemen ptactva chovaného v zajetí jiného než drůbež, může příslušný orgán na základě posouzení rizik přiznat v nezbytném rozsahu odchylky od ustanovení článků 11 až 26 týkajících se vyhrazení ochranných pásem a pásem dozoru a opatření, která v nich mají být použita, neohrozí-li tyto odchylky tlumení nákazy.
3. Při vyhrazování ochranných pásem a pásem dozoru podle odstavce 1 zohlední příslušný orgán přinejmenším tato kritéria:
a)
epidemiologické šetření;
b)
zeměpisnou situaci, zejména přirozené hranice;
c)
polohu a blízkost hospodářství a odhadovaný počet drůbeže;
d)
obvyklý pohyb drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí a obchod s nimi;
e)
dostupná zařízení a lidské zdroje potřebné pro kontrolu každého pohybu drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí, jejich mrtvých těl, hnoje, steliva nebo použité podestýlky v ochranném pásmu a pásmu dozoru, zejména tehdy, musí-li dojít k převozu drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, určených k usmrcení a neškodnému odstranění, z jejich hospodářství původu.
4. Příslušný orgán může vymezit další uzavřená pásma kolem nebo v sousedství ochranného pásma a pásma dozoru, s ohledem na kritéria stanovená v odstavci 3.
5. Nacházejí-li se ochranná pásma, pásma dozoru nebo další uzavřená pásma na území více členských států, spolupracují na vyhrazení těchto pásem příslušné orgány těchto členských států.
Článek 12
Opatření, která se mají použít v ochranných pásmech a pásmech dozoru
1. Příslušný orgán zajistí, aby se v ochranných pásmech a pásmech dozoru použila tato opatření:
a)
jsou zavedena opatření umožňující vysledovat vše, co by mohlo šířit virus influenzy ptáků, včetně drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí, masa, vajec, kadáverů, krmiva, podestýlky, lidí, kteří byli v kontaktu s infikovanou drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí, nebo vozidel, která mají vazbu na drůbežářské odvětví;
b)
držitelé jsou povinni poskytnout příslušnému orgánu na vyžádání veškeré související informace o drůbeži nebo jiném ptactvu chovaném v zajetí a vejcích vstupujících do hospodářství nebo z něj vystupujících.
2. Příslušný orgán přijme všechna přiměřená opatření s cílem zajistit, aby všechny osoby v ochranném pásmu a v pásmu dozoru, jichž se dotyčná omezení týkají, byly o platných omezeních plně informovány.
Tyto informace mohou být sděleny prostřednictvím výstražných oznámení, sdělovacích prostředků, jako je tisk a televize, nebo jakýmkoli jiným vhodným způsobem.
3. Na základě epidemiologických informací nebo jiného důkazu může příslušný orgán zavést preventivní eradikační program, včetně preventivní porážky nebo usmrcení drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí v rizikových hospodářstvích a oblastech.
4. Členské státy, které přijmou opatření stanovená v odstavci 3, o tom neprodleně informují Komisi.
Článek 13
Soupis hospodářství a kontroly úředního veterinárního lékaře a dozor
Příslušný orgán zajistí, aby se v ochranných pásmech použila tato opatření:
a)
co nejdříve je pořízen soupis všech hospodářství;
b)
úřední veterinární lékař provede ve všech komerčních hospodářstvích co nejdříve kontrolu za účelem klinického vyšetření drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí a v případě potřeby odběr vzorků pro laboratorní testy v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře; o těchto kontrolách a nálezech se vedou záznamy; před zrušením ochranného pásma zkontroluje úřední veterinární lékař nekomerční hospodářství;
c)
neprodleně je zaveden dodatečný dozor v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře za účelem odhalení případného dalšího šíření influenzy ptáků v hospodářstvích nacházejících se v ochranném pásmu.
Článek 14
Opatření, která se mají použít v hospodářstvích v ochranných pásmech
Příslušný orgán zajistí, aby se v hospodářstvích v ochranných pásmech použila tato opatření:
a)
veškerá drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí jsou umístěny uvnitř budovy hospodářství, ve kterém jsou chovány, a tam drženy. V případě, že to není proveditelné, nebo pokud jsou ohroženy dobré životní podmínky zvířat, jsou uzavřeny v nějakém jiném místě ve stejném hospodářství tak, aby nepřišly do styku s jinou drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí z jiných hospodářství. Přijmou se veškerá přiměřená opatření, aby byl minimalizován jejich kontakt s volně žijícími ptáky.
b)
kadávery jsou co nejdříve neškodným způsobem odstraněny;
c)
vozidla a zařízení používaná k přepravě živé drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, masa, krmiva, hnoje, kejdy a podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, se podle pokynů úředního veterinárního lékaře očistí a podrobí dezinfekci;
d)
všechny části vozidel používaných zaměstnanci nebo jinými osobami, které vstupují nebo opouštějí hospodářství a které by mohly být kontaminovány, se podle pokynů úředního veterinárního lékaře očistí a podrobí dezinfekci;
e)
zákaz veškerého pohybu drůbeže, jiné ptactva chovaného v zajetí nebo domácích druhů savců do hospodářství nebo z hospodářství bez povolení příslušného orgánu. Toto omezení se nepoužije na savce mající přístup pouze do obytných prostor těchto hospodářství, v nichž:
i)
nemají žádný kontakt s drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí, které jsou chovány v tomto hospodářství, a
ii)
nemají přístup k žádným klecím nebo prostorám, ve kterých jsou taková drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí chovány;
f)
každá zvýšená nemocnost nebo úmrtnost nebo významný pokles produktivity v hospodářství jsou okamžitě oznámeny příslušnému orgánu, který provede vhodná šetření podle pokynů úředního veterinárního lékaře;
g)
každá osoba vstupující do hospodářství nebo jej opouštějící dodržuje vhodná opatření pro biologickou bezpečnost s cílem zabránit rozšíření influenzy ptáků;
h)
držitel vede evidenci všech osob, které navštívily hospodářství, s výjimkou obytných částí, aby usnadnil dozor nad nákazou a její tlumení, a tuto evidenci musí na vyžádání poskytnout příslušnému orgánu. Tato evidence nemusí být vedena v případě, kdy se jedná o návštěvníky zařízení, jako jsou zoologické zahrady a přírodní rezervace, pokud tito návštěvníci nemají přístup k prostorám, kde jsou chováni ptáci.
Článek 15
Zákaz odstraňování nebo rozmetání použité podestýlky, hnoje nebo kejdy z hospodářství
Příslušný orgán zajistí, aby bylo zakázáno odstraňovat nebo rozmetat bez jím vydaného povolení použitou podestýlku, hnůj nebo kejdu z hospodářství v ochranných pásmech. Za použití opatření pro biologickou bezpečnost však může být povolen převoz hnoje nebo kejdy z hospodářství do určeného závodu za účelem jeho ošetření nebo dočasného uskladnění pro následné ošetření s cílem zničit případné přítomné viry influenzy ptáků v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 (5).
Článek 16
Výstavy, trhy nebo jiné akce a zazvěření
Příslušný orgán zajistí, aby bylo v ochranných pásmech zakázáno pořádat výstavy, trhy, přehlídky nebo jiné akce, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí.
Příslušný orgán zajistí, aby v ochranných pásmech nebyla vypouštěna drůbež ani jiné ptactvo chované v zajetí za účelem zazvěření.
Článek 17
Zákaz pohybu a přepravy drůbeže, vajec, drůbežího masa a kadáverů
1. Příslušný orgán zajistí, aby byl v ochranných pásmech zakázán pohyb a přeprava drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí, kuřic před snáškou, jednodenních kuřat, vajec a kadáverů z hospodářství po silnicích, s výjimkou soukromých přístupových silničních komunikací k hospodářstvím, nebo po železnici.
2. Příslušný orgán zajistí, aby přeprava drůbežího masa z jatek, masokombinátů a chladíren byla zakázána, ledaže se jednalo o maso:
a)
z drůbeže, která pocházela z hospodářství nacházejícího se mimo ochranné pásmo, a skladované a přepravované odděleně od masa z drůbeže pocházející z hospodářství uvnitř ochranného pásma; nebo
b)
vyprodukované dne, jenž předchází nejméně 21 dní odhadovanému dni vzniku prvotní infekce v hospodářství v ochranném pásmu a počínaje tímto dnem výroby skladované a přepravované odděleně od takového masa vyrobeného po uvedeném dni.
3. Zákazy v odstavcích 1 a 2 se však nevztahují na tranzit přes ochranné pásmo po silničních nebo železničních komunikacích bez vykládky nebo zastávky.
Článek 18
Odchylky pro přímou přepravu drůbeže za účelem její okamžité porážky a převoz nebo ošetřování drůbežího masa
1. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu drůbeže pocházející z hospodářství v ochranném pásmu na určená jatka za účelem její okamžité porážky, a to za těchto podmínek:
a)
úřední veterinární lékař provedl klinické vyšetření drůbeže v hospodářství původu do 24 hodin před posláním na porážku;
b)
v případě potřeby byly u drůbeže v hospodářství původu provedeny laboratorní testy podle pokynů úředního veterinárního, jejichž výsledky byly příznivé;
c)
drůbež je přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem;
d)
příslušný orgán odpovědný za určená jatka byl informován souhlasí s přijetím drůbeže a následně potvrdí porážku orgánu příslušnému pro odeslání;
e)
drůbež z ochranného pásma je držena odděleně od jiné drůbeže a je poražena odděleně nebo v jiných hodinách než jiná drůbež, nejlépe na konci pracovního dne; před porážkou jiné drůbeže se provede následná očista a dezinfekce;
f)
úřední veterinární lékař zajistí provedení podrobné vyšetření drůbeže na určených jatkách při doručení této drůbeže a po její porážce;
g)
maso se nestane součástí obchodu uvnitř Společenství nebo mezinárodního obchodu a bude nést zvláštní označení zdravotní nezávadnosti pro čerstvé maso podle přílohy II směrnice Rady 2002/99/ES (6);
h)
maso je získáno, porcováno, přepravováno a skladováno odděleně od masa určeného pro obchod uvnitř Společenství a mezinárodní obchod a je použito takovým způsobem, aby se předešlo jeho zařazení mezi masné výrobky určené pro obchod uvnitř Společenství nebo pro mezinárodní obchod, pokud nebylo podrobeno ošetření podle přílohy III směrnice 2002/99/ES.
2. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu drůbeže pocházející z oblasti mimo ochranné pásmo na určená jatka uvnitř ochranného pásma za účelem její okamžité porážky a následný převoz masa získaného z takové drůbeže, a to za těchto podmínek:
a)
příslušný orgán odpovědný za určená jatka byl informován a souhlasí s přijetím drůbeže a následně potvrdí porážku orgánu příslušnému pro odeslání;
b)
drůbež je držena odděleně od jiné drůbeže pocházející z ochranného pásma a poražena odděleně nebo v jiných hodinách než jiná drůbež;
c)
získané drůbeží maso je porcováno, přepravováno a skladováno odděleně od drůbežího masa získaného z jiné drůbeže pocházející z ochranného pásma;
d)
vedlejší produkty jsou neškodným způsobem odstraněny.
Článek 19
Odchylky pro přímou přepravu jednodenních kuřat
1. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu jednodenních kuřat pocházejících z hospodářství uvnitř ochranného pásma do hospodářství nebo do haly tomto hospodářství ve stejném členském státě, nacházející se nejlépe mimo ochranné pásmo a pásmo dozoru, a to za těchto podmínek:
a)
jednodenní kuřata jsou přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem;
b)
během přepravy a v hospodářství určení jsou uplatněna příslušná opatření pro biologickou bezpečnost;
c)
na hospodářství určení je od okamžiku doručení jednodenních kuřat uvalen úřední dozor;
d)
v případě, že je drůbež přemístěna mimo ochranné pásmo nebo pásmo dozoru, zůstane v hospodářství určení nejméně 21 dní.
2. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu jednodenních kuřat vylíhnutých z vajec pocházejících z hospodářství nacházejících se mimo ochranná pásma a pásma dozoru do jakéhokoli jiného hospodářství ve stejném členském státě, nacházejícího se nejlépe mimo ochranná pásma a pásma dozoru, pokud může líheň, ze které byla kuřata odeslána, zaručit svými logistickými postupy a hygienickými pracovními podmínkami, že nedošlo k žádnému kontaktu těchto vajec s jakýmikoli jinými násadovými vejci nebo jednodenními kuřaty pocházejícími z hejn drůbeže v takových pásmech, která mají proto odlišný nákazový status.
Článek 20
Odchylky pro přímou přepravu kuřic před snáškou
Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu kuřic do hospodářství nebo do haly tohoto hospodářství nejlépe v ochranném pásmu nebo pásmu dozoru, kde se nenachází žádná jiná drůbež, a to za těchto podmínek:
a)
úřední veterinární lékař provedl klinické vyšetření drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí v hospodářství původu, a to zejména těch jedinců, kteří mají být přemístěni;
b)
v případě potřeby byly u drůbeže v hospodářství původu provedeny laboratorní testy podle pokynů úředního veterinárního lékaře; jejichž výsledky byly příznivé;
c)
kuřice před snáškou jsou přepravovány ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem;
d)
hospodářství nebo hala určení jsou od okamžiku doručení kuřic před snáškou umístěny pod úřední dozor;
e)
v případě, že je drůbež přemístěna mimo ochranné pásmo nebo pásmo dozoru, zůstane v hospodářství určení nejméně 21 dní.
Článek 21
Odchylka pro přímou přepravu násadových a konzumních vajec
1. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu násadových vajec, a to buď z jakéhokoli hospodářství do líhně nacházející se v ochranném pásmu a určené příslušným orgánem (dále jen „určená líheň“), nebo z hospodářství nacházejícího se v ochranném pásmu do jakékoli určené líhně za těchto podmínek:
a)
mateřská hejna, z nichž násadová vejce pocházejí, byla podle pokynů vydaných příslušným orgánem vyšetřena úředním veterinárním lékařem a v daných hospodářstvích neexistuje podezření na influenzu ptáků;
b)
násadová vejce a jejich obaly jsou před zahájením přepravy vydezinfikovány a může být zajištěno jejich zpětné vysledování;
c)
násadová vejce jsou přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem;
d)
v určené líhni jsou uplatněna opatření pro biologickou bezpečnost v souladu s pokyny příslušného orgánu.
2. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu vajec:
a)
do balírny určené příslušným orgánem („určená balírna“), jsou-li tato vejce balena v jednorázových obalech a jsou-li uplatněna všechna opatření pro biologickou bezpečnost požadovaná příslušným orgánem;
b)
přímo do zařízení na výrobu vaječných výrobků podle kapitoly II přílohy III oddílu X nařízení (ES) č. 853/2004, kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s přílohou II kapitolou XI nařízení (ES) č. 852/2004; nebo
c)
za účelem neškodného odstranění.
Článek 22
Odchylka pro přímou přepravu kadáverů
Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu kadáverů, je-li přeprava prováděna za účelem jejich neškodného odstranění.
Článek 23
Čištění a dezinfekce dopravních prostředků
Příslušný orgán zajistí, aby vozidla a zařízení používaná k přepravě podle článků 18 až 22 byla po skončení přepravy neprodleně vyčištěna a vydezinfikována podle pokynů úředního veterinárního lékaře.
Článek 24
Doba trvání opatření
1. Opatření stanovená v článcích 13 až 23 mohou být zrušena nejméně 21 dní po provedení předběžného vyčištění a první dezinfekci infikovaného hospodářství v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře a dokud nejsou v hospodářstvích nacházejících se v ochranném pásmu provedeny laboratorní testy podle pokynů úředního veterinárního lékaře.
2. Jakmile již není v souladu s odstavcem 1 tohoto článku třeba provádět opatření uvedená v článcích 13 až 23, použijí se v bývalém ochranném pásmu opatření stanovená v článku 25, dokud je nelze zrušit podle článku 26.
Článek 25
Opatření, která se mají použít v pásmech dozoru
Příslušný orgán zajistí, aby se v pásmech dozoru použila tato opatření:
a)
co nejdříve je pořízen soupis všech komerčních drůbežářských hospodářství;
b)
zákaz pohybu drůbeže, kuřic před snáškou, jednodenních kuřat, vajec v pásmu dozoru bez povolení příslušného orgánu, jenž zajistí, aby byla použita vhodná opatření pro biologickou bezpečnost s cílem zabránit rozšíření influenzy ptáků; tento zákaz se nepoužije na tranzit přes pásmo dozoru po silničních nebo železničních komunikacích bez vykládky nebo zastávky.
c)
zákaz pohybu drůbeže, kuřic před snáškou, jednodenních kuřat a vajec do hospodářství, jatek, balíren nebo zařízení na výrobu vaječných výrobků nacházejících se mimo pásmo dozoru; příslušný orgán však může povolit přímou přepravu:
i)
jatečné drůbeže na určená jatka za účelem její okamžité porážky, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 18 odst. 1 písm. a), b) a d).
Příslušný orgán může povolit přímou přepravu drůbeže pocházející z oblasti mimo ochranné pásmo a pásmo dozoru na určená jatka uvnitř ochranného pásma za účelem její okamžité porážky a následný převoz masa získaného z takové drůbeže;
ii)
kuřic před snáškou do hospodářství, které leží ve stejném členském státě a v němž se nenachází žádná další drůbež; na toto hospodářství je od okamžiku doručení kuřic před snáškou uvalen úřední dozor a kuřice před snáškou zůstanou v hospodářství určení nejméně 21 dní;
iii)
jednodenních kuřat:
-
do hospodářství nebo do haly tohoto hospodářství ve stejném členském státě, pokud jsou uplatněna vhodná opatření pro biologickou bezpečnost a na hospodářství je po doručení kuřat uvalen úřední dozor a jednodenní kuřata zůstanou v hospodářství určení nejméně 21 dní, nebo
-
jestliže se vylíhla z násadových vajec pocházejících z hospodářství nacházejícího se mimo ochranná pásma a pásma dozoru, do jakéhokoli jiného hospodářství ve stejném členském státě za podmínky, že líheň, ze které kuřata odeslána, může zaručit svými logistickými postupy a biologicky bezpečnými pracovními podmínkami, že nedošlo k žádnému kontaktu těchto vajec s jakýmikoli jinými násadovými vejci nebo jednodenními kuřaty pocházejícími z hejn drůbeže v takových pásmech, která mají proto odlišný nákazový status;
iv)
násadových vajec do určené líhně nacházející se uvnitř pásma dozoru nebo mimo něj; vejce a jejich obaly jsou před zahájením přepravy vydezinfikovány a musí být zajištěno zpětné vysledování těchto vajec;
v)
konzumních vajec do určené balírny, pokud jsou tato vejce balena v jednorázových obalech a pokud jsou uplatněna všechna opatření pro biologickou bezpečnost požadovaná příslušným orgánem;
vi)
vajec do zařízení na výrobu vaječných výrobků podle přílohy III oddílu X kapitoly II nařízení (ES) č. 853/2004 nacházejících se uvnitř pásma dozoru nebo mimo něj, kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s přílohou II kapitolou XI nařízení (ES) č. 852/2004;
vii)
vajec za účelem neškodného odstranění;
d)
jakákoli osoba vstupující do hospodářství v pásmu dozoru nebo je opouštějící dodržuje vhodná opatření pro biologickou bezpečnost s cílem zabránit rozšíření influenzy ptáků;
e)
vozidla a zařízení používaná k přepravě živé drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, kadáverů, krmiva, hnoje, kejdy a podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, jsou po kontaminaci neprodleně vyčištěna a vydezinfikována v souladu pokyny úředního veterinárního lékaře;
f)
zákaz veškerého pohybu drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí nebo domácích druhů savců do hospodářství nebo z hospodářství, v němž je držena drůbež, bez povolení příslušného orgánu. Toto omezení se nepoužije na savce mající přístup pouze do obytných prostor těchto hospodářství, v nichž:
i)
nemají žádný kontakt s drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí, které jsou chovány v tomto hospodářství; a
ii)
nemají přístup k žádným klecím nebo prostorám, ve kterých jsou taková drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí chovány;
g)
každá zvýšená nemocnost nebo úmrtnost nebo významný pokles produktivity v hospodářství jsou okamžitě oznámeny příslušnému orgánu, který provede vhodná šetření v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře;
h)
zákaz odstraňování nebo rozmetání použité podestýlky, hnoje nebo kejdy bez povolení příslušného orgánu; při dodržení opatření pro biologickou bezpečnost může být povolen převoz hnoje z hospodářství nacházejícího se v pásmu dozoru do určeného závodu za účelem jeho ošetření nebo dočasného uskladnění pro následné ošetření s cílem zničit případné přítomné viry influenzy ptáků, v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002;
i)
zákaz pořádání výstav, trhů, přehlídek nebo jiných akcí, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí;
j)
drůbež nesmí být vypouštěna za účelem zazvěření.
Článek 26
Doba trvání opatření
Opatření stanovená v článku 25 se zruší nejdříve 30 dní po provedení předběžného vyčištění a dezinfekce infikovaného hospodářství v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře.
Článek 27
Opatření, která se mají použít v dalších uzavřených pásmech
1. Příslušný orgán může stanovit, že se některá nebo všechna opatření uvedená v článcích 13 až 26 použijí v dalších uzavřených pásmech podle čl. 11 odst. 4 („další uzavřená pásma“).
2. Na základě epidemiologických informací nebo jiného důkazu může příslušný orgán zavést preventivní eradikační program zahrnující preventivní porážku nebo usmrcení drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí v rizikových hospodářstvích a oblastech, které se v souladu s kritérii stanovenými v příloze IV směrnice 2005/94/ES nacházejí v dalších uzavřených pásmech.
Repopulace těchto hospodářství se provádí v souladu s pokyny příslušného orgánu.
3. Členské státy uplatňující opatření stanovená v odstavcích 1 a 2 o této skutečnosti neprodleně uvědomí Komisi.
Článek 28
Laboratorní testy a jiná opatření týkající se prasat a jiných druhů
1. Příslušný orgán zajistí, aby poté, co byla potvrzena vysoce patogenní influenza ptáků v jakémkoli hospodářství, byly na všech prasatech nacházejících se v daném hospodářství provedeny vhodné laboratorní testy s cílem potvrdit nebo vyloučit, že tato prasata jsou nebo byla nakažena virem vysoce patogenní influenzy ptáků.
Dokud nebudou k dispozici výsledky těchto testů, nesmí žádná prasata opustit hospodářství.
2. Potvrdí-li laboratorní testy podle odstavce 1 pozitivní nálezy vysoce patogenní influenzy ptáků u prasat, může příslušný orgán povolit převoz těchto prasat do jiných hospodářství chovajících prasata nebo na určená jatka, jestliže následující vhodné testy ukázaly, že riziko rozšíření influenzy ptáků je zanedbatelné.
3. Potvrdí-li laboratorní testy podle odstavce 1 existenci vážného ohrožení zdraví, příslušný orgán zajistí, aby byla prasata co nejdříve pod úředním dohledem usmrcena, a to takovým způsobem, aby se zabránilo rozšíření viru influenzy ptáků, zejména během přepravy, a v souladu se směrnicí Rady 93/119/ES (7).
4. Příslušný orgán může poté, co byla potvrzena influenza ptáků v jakémkoli hospodářství, použít na základě posouzení rizik opatření stanovená v odstavcích 1, 2 a 3 na všechny ostatní savce nacházející se v hospodářství a může tato opatření rozšířit i na kontaktní hospodářství.
5. Členské státy informují Komisi v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec o výsledcích testů a o opatřeních použitých podle odstavců 1 až 4.
6. Příslušný orgán může poté, co byl potvrzen virus vysoce patogenní influenzy ptáků u prasat nebo jakýchkoli jiných savců v jakémkoli hospodářství, vykonávat dozor, aby určil a uplatnil opatření s cílem zabránit dalšímu šíření vysoce patogenní influenzy ptáků na jiné druhy.
Článek 29
Repopulace hospodářství
1. Členské státy zajistí, aby byl po použití opatření stanovených v článku 7 dodržen postup podle odstavců 2 až 5 tohoto článku.
2. Repopulace drůbeže v komerčních drůbežářských hospodářstvích může být zahájena nejdříve 21 dní od data provedení konečné očisty a dezinfekce v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře.
3. Po dobu 21 dní od data repopulace komerčních drůbežářských hospodářství jsou prováděna tato opatření:
a)
drůbež podstoupí přinejmenším jednu klinickou prohlídku provedenou úředním veterinárním lékařem. Tato klinická prohlídka nebo závěrečná klinická prohlídka v případě, že je provedeno více než jedna prohlídka, se vykoná co nejblíže konci výše uvedené 21 denní lhůty;
b)
laboratorní testy jsou prováděny podle pokynů příslušného orgánu;
c)
drůbež, která uhyne v průběhu fáze repopulace, je podrobena testům podle pokynů příslušného orgánu;
d)
každá osoba vstupující do komerčního drůbežářského hospodářství nebo je opouštějící dodržuje příslušná opatření pro biologickou bezpečnost s cílem zabránit rozšíření influenzy ptáků;
e)
během fáze repopulace neopustí komerční drůbežářské hospodářství žádná drůbež bez povolení příslušného orgánu;
f)
držitel vede záznamy údajů o produkci, včetně údajů o nemocnosti a úmrtnosti, které musí pravidelně aktualizovat;
g)
každá významná změna údajů o produkci podle písmena f) a jiné zvláštnosti jsou neprodleně oznámeny příslušnému orgánu.
4. Na základě posouzení rizik může příslušný orgán nařídit, aby postupy stanovené v odstavci 3 byly použity na hospodářství jiná než komerční drůbežářská hospodářství nebo na jiné druhy v komerčním drůbežářském hospodářství.
5. Repopulace drůbeže nebo jiného ptactva v kontaktních hospodářstvích se provádí podle pokynů příslušného orgánu založených na posouzení rizik.
Článek 30
Platnost
Toto rozhodnutí se použije do dne 30. června 2007.
Článek 31
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 14. června 2006.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 14 giugno 2006
recante alcune misure transitorie relative all'influenza aviaria ad alta patogenicità nel pollame o in altri volatili in cattività nella Comunità
[notificata con il numero C(2006) 2402]
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2006/416/CE)
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
vista la direttiva 2005/94/CE del Consiglio, del 20 dicembre 2005, relativa a misure comunitarie di lotta contro l'influenza aviaria e che abroga la direttiva 92/40/CEE (1), in particolare l'articolo 66, paragrafo 2,
considerando quanto segue:
(1)
L'influenza aviaria è una grave malattia del pollame e di altri volatili estremamente contagiosa, causata da vari tipi di virus appartenenti alla famiglia virale molto numerosa denominata Influenzaviridae. I virus dell'influenza aviaria possono anche infettare i mammiferi, compreso l'uomo, di solito a seguito di un contatto diretto con volatili infetti. Dalle conoscenze attuali si trae l'indicazione che i rischi per la salute derivanti dai virus dell'influenza aviaria cosiddetti a bassa patogenicità (LPAI) sono inferiori rispetto ai rischi derivanti dai virus dell'influenza aviaria ad alta patogenicità (HPAI), che sono il prodotto di una mutazione di alcuni virus LPAI.
(2)
Misure comunitarie di lotta contro l'influenza aviaria provocata dai virus HPAI sono state introdotte dalla direttiva 92/40/CEE del Consiglio, del 19 maggio 1992, che istituisce delle misure comunitarie di lotta contro l'influenza aviaria (2), per proteggere la salute degli animali e contribuire allo sviluppo del settore avicolo.
(3)
Si è proceduto a una profonda revisione delle misure di cui alla direttiva 92/40/CEE in seguito alle recenti acquisizioni scientifiche sui rischi che l'influenza aviaria comporta per la salute pubblica e degli animali, allo sviluppo di nuovi esami di laboratorio e di nuovi vaccini e sulla base degli insegnamenti ricavati nell'affrontare focolai della malattia scoppiati di recente nella Comunità e in paesi terzi. A seguito di questa revisione la direttiva 92/40/CEE è stata abrogata e sostituita dalla direttiva 2005/94/CE. Quest'ultima prevede che gli Stati membri ne recepiscano le disposizioni nei rispettivi ordinamenti nazionali entro il 1o luglio 2007.
(4)
Vista l'attuale situazione mondiale relativa all'influenza aviaria, in attesa del recepimento della direttiva 2005/94/CE da parte degli Stati membri è necessario istituire misure transitorie da applicare alle aziende nelle quali si abbia il sospetto o la conferma di focolai di influenza aviaria nel pollame o in altri volatili in cattività, provocata da virus HPAI.
(5)
Le misure transitorie di cui alla presente decisione dovrebbero consentire agli Stati membri di adottare misure di controllo della malattia proporzionate e flessibili, in modo da tener conto del diverso grado di rischio associato ai vari ceppi virali, delle probabili ricadute economiche e sociali dei provvedimenti adottati sul settore agricolo e sugli altri settori interessati e garantire nel contempo la massima adeguatezza delle misure adottate in rapporto a ciascuna manifestazione dell'infezione.
(6)
Ai fini della coerenza e della chiarezza della legislazione comunitaria, è opportuno che le misure transitorie previste dalla presente decisione tengano conto delle misure di lotta contro la malattie contemplate dalla direttiva 2005/94/CE e che alla presente decisione si applichino le definizioni di cui alla direttiva medesima.
(7)
Le misure di cui alla presente decisione sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Oggetto e campo di applicazione
1. La presente decisione istituisce alcune misure transitorie da applicare in uno Stato membro in cui si abbia il sospetto o la conferma di focolai di influenza aviaria nel pollame o in altri volatili in cattività, provocata da virus aviari ad alta patogenicità (HPAI).
2. Fatte salve le misure da applicare nelle aziende e nelle zone di protezione e sorveglianza conformemente alla direttiva 92/40/CEE, le misure di cui alla presente decisione vengono applicate dagli Stati membri che non abbiano pienamente recepito le disposizioni della direttiva 2005/94/CE oggetto della presente decisione.
Articolo 2
Notifica
1. Gli Stati membri provvedono affinché la sospetta presenza e la presenza dell'influenza aviaria ad alta patogenicità siano obbligatoriamente e immediatamente notificate all'autorità competente.
2. Gli Stati membri notificano i risultati della sorveglianza dell'influenza aviaria ad alta patogenicità condotta sui mammiferi e comunicano immediatamente alla Commissione eventuali risultati positivi rilevati a seguito di tale sorveglianza.
Articolo 3
Misure da applicare nelle aziende in cui si sospettano focolai
1. In presenza di un sospetto focolaio l'autorità competente avvia immediatamente un'indagine volta a confermare o escludere la presenza dell'influenza aviaria e sottopone l'azienda a sorveglianza ufficiale.
L'autorità competente garantisce altresì il rispetto delle misure di cui ai paragrafi 2 e 3.
2. L'autorità competente garantisce l'applicazione nell'azienda delle misure di seguito elencate:
a)
si procede al censimento del pollame, degli altri volatili in cattività e di tutti i mammiferi di specie domestiche o eventualmente alla stima del numero di capi per tipo di pollame o specie di altri volatili in cattività;
b)
viene compilato un elenco, distinto per categoria di appartenenza, del numero approssimativo dei capi di pollame, di altri volatili in cattività e di tutti i mammiferi di specie domestiche già malati, morti o sospetti infetti nell'azienda. L'elenco, aggiornato quotidianamente per la durata del sospetto focolaio onde tener conto delle schiuse, delle nascite e dei decessi, viene presentato all'autorità competente che ne faccia richiesta;
c)
tutto il pollame e tutti gli altri volatili in cattività sono trasferiti e trattenuti all'interno di un edificio dell'azienda. Qualora ciò sia irrealizzabile o qualora il loro benessere sia compromesso, essi sono confinati in altro luogo della stessa azienda che non consenta contatti con altro pollame o altri volatili in cattività di altre aziende. È adottata ogni misura ragionevole per ridurre al minimo i contatti con i volatili selvatici;
d)
non sono consentiti l'ingresso o l'uscita dall'azienda di pollame o di altri volatili in cattività;
e)
non possono uscire dall'azienda senza autorizzazione dell'autorità competente, nel rispetto di appropriate misure di biosicurezza intese a ridurre al minimo i rischi di diffusione dell'influenza aviaria, carcasse di pollame o di altri volatili in cattività, carni di pollame comprese le frattaglie («carni di pollame»), mangimi per pollame («mangime»), utensili, materiali, rifiuti, deiezioni, pollina o concime naturale di altri volatili in cattività («concime»), liquami, strame usato o qualsiasi cosa suscettibile di trasmettere l'influenza aviaria;
f)
è vietata l'uscita dall'azienda di uova;
g)
la circolazione, in entrata e in uscita dall'azienda, di persone, di mammiferi delle specie domestiche, di veicoli e di attrezzature è assoggettata alle condizioni imposte dall'autorità competente e all'autorizzazione della medesima;
h)
sono predisposti mezzi di disinfezione appropriati agli ingressi e alle uscite dei fabbricati che ospitano il pollame o gli altri volatili in cattività, come pure presso gli ingressi e le uscite dell'azienda, conformemente alle istruzioni dell'autorità competente.
3. L'autorità competente assicura l'esecuzione di un'indagine epidemiologica.
4. Fatto salvo quanto disposto dal paragrafo 1, l'autorità competente può prevedere la presentazione di campioni in altri casi. In questi casi l'autorità competente può procedere senza adottare in tutto o in parte le misure di cui al paragrafo 2.
Articolo 4
Deroghe ad alcune delle misure da applicare nelle aziende in cui si sospettano focolai
1. In base a una valutazione del rischio e tenuto conto delle precauzioni adottate e della destinazione dei volatili e dei prodotti da movimentare, l'autorità competente può concedere deroghe alle misure di cui all'articolo 3, paragrafo 2, lettere da c) a e).
2. L'autorità competente può concedere deroghe anche alle misure di cui all'articolo 3, paragrafo 2, lettera h) per altri volatili tenuti in cattività in aziende non commerciali.
3. Con riferimento all'articolo 3, paragrafo 2, lettera f), l'autorità competente può autorizzare l'invio delle uova:
a)
direttamente a uno stabilimento per la produzione di ovoprodotti secondo quanto previsto dall'allegato III, sezione X, capitolo II, del regolamento (CE) n. 853/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio (3), per la loro manipolazione e il loro trattamento conformemente all'allegato II, capitolo XI, del regolamento (CE) n. 852/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio (4); l'autorizzazione eventualmente concessa dall'autorità competente è subordinata alle condizioni stabilite nell'allegato III della direttiva 2005/94/CE; oppure
b)
alla distruzione.
Articolo 5
Durata delle misure da applicare nelle aziende in cui si sospettano focolai
Le misure da applicare, secondo quanto contemplato dall'articolo 3, nelle aziende in cui si sospettano focolai continuano ad essere applicate finché l'autorità competente non abbia accertato che il sospetto di influenza aviaria nell'azienda è infondato.
Articolo 6
Misure aggiuntive fondate su un'indagine epidemiologica
1. Sulla base dei risultati preliminari di un'indagine epidemiologica l'autorità competente può applicare le misure di cui ai paragrafi 2, 3 e 4, soprattutto laddove l'azienda sia ubicata in una zona ad alta densità di pollame.
2. Sono ammesse limitazioni temporanee della movimentazione del pollame, degli altri volatili in cattività e delle uova, nonché dei veicoli utilizzati dal comparto avicolo in una zona definita o in tutto lo Stato membro interessato.
Tali limitazioni possono essere estese alla circolazione di mammiferi di specie domestiche senza in tal caso superare le 72 ore, a meno che le circostanze non le giustifichino.
3. Possono essere applicate nell'azienda le misure previste dall'articolo 7.
Tuttavia, qualora le condizioni lo consentano, l'applicazione di tali misure può essere limitata al pollame o ad altri volatili in cattività sospetti di infezione e alle relative unità produttive.
Sono effettuati prelievi dal pollame o dagli altri volatili in cattività abbattuti per poter confermare o escludere il rischio di un sospetto focolaio.
4. Può essere istituita una zona di controllo temporaneo intorno all'azienda e le misure di cui all'articolo 3, paragrafo 2, sono applicate in tutto o in parte, in funzione della necessità, alle aziende ubicate all'interno di detta zona.
Articolo 7
Misure da applicare nelle aziende in cui i focolai sono confermati
1. In presenza di un focolaio di HPAI, l'autorità competente garantisce l'applicazione delle misure previste dall'articolo 3, paragrafi 2 e 3, e dal presente articolo, paragrafi da 2 a 9.
2. Sono immediatamente abbattuti sotto controllo ufficiale tutto il pollame e gli altri volatili in cattività presenti all'interno dell'azienda. L'abbattimento è attuato in modo da evitare il rischio di diffusione dell'influenza aviaria, soprattutto nella fase di trasporto.
Tuttavia gli Stati membri possono consentire deroghe all'abbattimento di talune specie di pollame o altri volatili in cattività sulla base di una valutazione del rischio di un'ulteriore diffusione dell'influenza aviaria.
L'autorità competente può adottare le misure appropriate per limitare l'eventuale diffusione dell'influenza aviaria ai volatili selvatici presenti nell'azienda.
3. Tutte le carcasse e le uova presenti nell'azienda vengono distrutte sotto controllo ufficiale.
4. Il pollame già nato da uova raccolte nell'azienda nel periodo compreso tra la probabile data di introduzione dell'HPAI nell'azienda e l'applicazione delle misure di cui all'articolo 3, paragrafo 2, viene sottoposto a controllo ufficiale e vengono condotti accertamenti.
5. Le carni del pollame macellato e le uova raccolte nell'azienda nel periodo compreso tra la probabile data di introduzione del virus HPAI nell'azienda e l'applicazione delle misure di cui all'articolo 3, paragrafo 2, vengono - per quanto possibile - rintracciate e distrutte sotto controllo ufficiale.
6. Tutte le sostanze, il concime e i rifiuti potenzialmente contaminati, come il mangime, sono distrutti o sottoposti a un trattamento atto a distruggere i virus dell'influenza aviaria, secondo le istruzioni impartite dal veterinario ufficiale.
7. Successivamente all'eliminazione delle carcasse, gli edifici utilizzati per ospitarle, i pascoli o i terreni, le attrezzature potenzialmente contaminate e i veicoli utilizzati per trasportare il pollame o gli altri volatili in cattività, le carcasse, le carni, il mangime, il concime, i liquami, le lettiere e qualsivoglia altro materiale o sostanza potenzialmente contaminati sono puliti e disinfettati conformemente alle istruzioni del veterinario ufficiale.
8. Non sono ammessi l'ingresso o l'uscita dall'azienda di altri volatili in cattività o di mammiferi di specie domestiche senza l'autorizzazione dell'autorità competente. La limitazione non si applica ai mammiferi delle specie domestiche che abbiano accesso unicamente agli spazi riservati all'abitazione umana.
9. In presenza di un focolaio primario l'isolato virale è sottoposto ad accertamenti di laboratorio per l'individuazione del sottotipo genetico. L'isolato virale viene inviato quanto prima al laboratorio comunitario di riferimento per l'influenza aviaria, di cui all'articolo 51, paragrafo 1, della direttiva 2005/94/CE.
Articolo 8
Deroghe relative a talune aziende
1. In presenza di un focolaio di HPAI in un'azienda non commerciale, un circo, uno zoo, un negozio di uccelli da compagnia, un parco naturale, un'area recintata in cui il pollame o gli altri volatili in cattività siano tenuti a scopi scientifici o per scopi connessi con la conservazione di specie minacciate o di razze rare di pollame o altri volatili in cattività ufficialmente registrate, l'autorità competente può concedere deroghe alle misure previste dall'articolo 7, paragrafo 2, primo comma, purché tali deroghe non compromettano il controllo della malattia.
2. Laddove venga concessa una deroga di cui al paragrafo 1, l'autorità competente garantisce che il pollame e gli altri volatili in cattività oggetto della deroga:
a)
siano trasferiti e tenuti all'interno di un edificio dell'azienda. Qualora ciò sia irrealizzabile o qualora il loro benessere sia compromesso, essi sono confinati in altro luogo della stessa azienda che non consenta contatti con altro pollame o altri volatili in cattività di altre aziende. È adottata ogni misura ragionevole per ridurre al minimo i contatti con i volatili selvatici;
b)
siano sottoposti a ulteriore sorveglianza e ad esami conformemente alle istruzioni del veterinario ufficiale e non vengano allontanati finché dagli esami di laboratorio non risulti che essi non rappresentano più un rischio significativo di ulteriore diffusione dell'HPAI; e
c)
non vengano allontanati dall'azienda di origine, salvo per l'invio alla macellazione o per il trasferimento in un'altra azienda ubicata:
i)
nello stesso Stato membro, conformemente alle istruzioni impartite dall'autorità competente; oppure
ii)
in un altro Stato membro, previo accordo dello Stato membro di destinazione.
3. In deroga al divieto di allontanamento del pollame o di altri volatili in cattività previsto dal paragrafo 2, lettera b), l'autorità competente può, in base a una valutazione dei rischi, concedere l'autorizzazione affinché il pollame o i volatili che non possono essere tenuti e sottoposti a vigilanza nell'azienda di origine vengano trasportati, attuando misure di biosicurezza, a un'azienda designata dello Stato membro nella quale vengono sottoposti a sorveglianza e ad esami ulteriori sotto controllo ufficiale; ciò a condizione che l'autorizzazione non pregiudichi la lotta contro la malattia.
4. L'autorità competente può concedere deroghe alle misure di cui all'articolo 7, paragrafo 5, per l'invio diretto delle uova a uno stabilimento per la produzione di ovoprodotti, secondo quanto previsto dall'allegato III, sezione X, capitolo II, del regolamento (CE) n. 853/2004, per la loro manipolazione e il loro trattamento conformemente all'allegato II, capitolo XI, del regolamento (CE) n. 852/2004.
5. Gli Stati membri informano la Commissione e gli altri Stati membri di eventuali deroghe concesse ai sensi di questa disposizione.
Articolo 9
Misure da applicare in presenza di focolai di HPAI in unità produttive distinte
In presenza di un focolaio di HPAI in un'azienda costituita di due o più unità produttive distinte, l'autorità competente può concedere deroghe alle misure di cui all'articolo 7, paragrafo 2, primo comma, per le unità produttive in cui siano presenti pollame o altri volatili in cattività per i quali non esistano sospetti di HPAI, purché tali deroghe non compromettano il controllo della malattia.
Tali deroghe sono concesse in rapporto a due o più unità produttive distinte soltanto laddove il veterinario ufficiale - tenendo conto della struttura, delle dimensioni, del funzionamento, del tipo di ricovero, dell'alimentazione, della fonte di approvvigionamento idrico, delle attrezzature, del personale e dei visitatori dell'azienda - constati la totale separazione da altre unità produttive sia in termini di ubicazione sia in termini di gestione corrente del pollame o degli altri volatili in cattività ivi tenuti.
Gli Stati membri informano la Commissione e gli altri Stati membri di eventuali deroghe concesse ai sensi di questa disposizione.
Articolo 10
Misure da applicare nelle aziende a contatto
1. L'autorità competente decide, in base all'indagine epidemiologica, se un'azienda debba essere considerata azienda a contatto.
L'autorità competente garantisce l'applicazione delle misure di cui all'articolo 3, paragrafo 2, alle aziende a contatto fino a quando non sia stata esclusa la presenza dell'HPAI.
2. Sulla base dell'indagine epidemiologica l'autorità competente può applicare le misure di cui all'articolo 7 alle aziende a contatto, soprattutto nel caso in cui tali aziende siano ubicate in una zona ad alta densità di pollame.
I criteri principali da considerare per l'applicazione alle aziende a contatto delle misure di cui all'articolo 7, sono stabiliti nell'allegato IV della direttiva 2005/94/CE.
3. L'autorità competente garantisce che, durante l'abbattimento, dal pollame e dagli altri volatili in cattività siano prelevati campioni per confermare o escludere la presenza del virus dell'HPAI in quelle aziende a contatto.
4. L'autorità competente garantisce che, in un'azienda in cui il pollame o gli altri volatili in cattività sono abbattuti e distrutti ed è successivamente confermata la presenza di influenza aviaria, gli edifici e le attrezzature potenzialmente contaminati e i veicoli utilizzati per trasportare il pollame, gli altri volatili in cattività, le carcasse, le carni, il mangime, il concime, i liquami, le lettiere e qualsivoglia altro materiale o sostanza potenzialmente contaminati siano puliti e disinfettati conformemente alle istruzioni del veterinario ufficiale.
Articolo 11
Istituzione di zone di protezione e sorveglianza e di ulteriori zone soggette a restrizioni in presenza di focolai di HPAI
1. Immediatamente dopo la comparsa di un focolaio di HPAI, l'autorità competente istituisce:
a)
una zona di protezione con un raggio minimo di tre chilometri intorno all'azienda;
b)
una zona di sorveglianza con un raggio minimo di 10 chilometri intorno all'azienda, comprendente la zona di protezione.
2. Se il focolaio di HPAI è confermato in altri volatili in cattività in un'azienda non commerciale, un circo, uno zoo, un negozio di uccelli da compagnia, un parco naturale, un'area recintata in cui altri volatili in cattività siano tenuti a scopi scientifici o per scopi connessi con la conservazione di specie minacciate o di razze rare ufficialmente registrate di altri volatili in cattività diversi dal pollame, l'autorità competente può, previa valutazione del rischio, derogare nella misura necessaria alle disposizioni di cui alle agli articoli da 11 a 26 relative all'introduzione di zone di protezione e sorveglianza ed alle misure da applicare al loro interno, purché tali deroghe non compromettano le misure di lotta contro la malattia.
3. Nell'istituire le zone di protezione e sorveglianza di cui al paragrafo 1, l'autorità competente tiene conto perlomeno dei criteri di seguito elencati:
a)
l'indagine epidemiologica;
b)
la situazione geografica, con particolare riferimento alle barriere naturali;
c)
l'ubicazione e la vicinanza delle aziende e la stima del numero di capi di pollame;
d)
i flussi della movimentazione e degli scambi di pollame o di altri volatili in cattività;
e)
le attrezzature e il personale disponibili per controllare l'eventuale movimentazione, all'interno delle zone di protezione e sorveglianza, del pollame o degli altri volatili in cattività, delle loro carcasse, del concime, delle lettiere o dello strame usato, soprattutto nel caso in cui il pollame o gli altri volatili in cattività da abbattere e da eliminare debbano essere spostati dall'azienda d'origine.
4. L'autorità competente può istituire ulteriori zone di restrizione intorno alle zone di protezione e sorveglianza o nelle loro adiacenze, tenendo conto dei criteri di cui al paragrafo 3.
5. Se una zona di protezione o sorveglianza o un'ulteriore zona di restrizione comprende parti del territorio di vari Stati membri, le autorità competenti degli Stati membri interessati collaborano all'istituzione della zona.
Articolo 12
Misure da applicare sia nelle zone di protezione che nelle zone di sorveglianza
1. L'autorità competente garantisce l'applicazione delle seguenti misure nelle zone di protezione e sorveglianza:
a)
sono predisposti strumenti che consentano la rintracciabilità di qualsiasi cosa suscettibile di diffondere il virus dell'influenza aviaria, inclusi il pollame, gli altri volatili in cattività, le carni, le uova, le carcasse, il mangime, lo strame, le persone che sono state a contatto con il pollame o gli altri volatili in cattività infetti o i veicoli collegati al comparto avicolo;
b)
i titolari sono tenuti a fornire all'autorità competente, su richiesta, le informazioni pertinenti relative al pollame o agli altri volatili in cattività e alle uova che entrano o escono dall'azienda.
2. L'autorità competente adotta ogni misura ragionevole per garantire che tutte le persone interessate nelle zone di protezione e sorveglianza soggette a restrizioni siano pienamente informate in merito alle restrizioni in vigore.
L'informazione può essere divulgata tramite cartelli informativi, mezzi di comunicazione quali la stampa e la televisione o qualsiasi altro mezzo ritenuto adeguato.
3. Qualora i dati epidemiologici o altri riscontri lo richiedano, l'autorità competente può attuare un programma preventivo di eradicazione, comprendente la macellazione o l'abbattimento preventivi del pollame o di altri volatili in cattività, nelle aziende o nelle zone a rischio.
4. Gli Stati membri che applicano le misure di cui al paragrafo 3 ne informano immediatamente la Commissione.
Articolo 13
Censimento, visite a cura del veterinario ufficiale e sorveglianza
L'autorità competente garantisce l'applicazione delle misure di seguito elencate nelle zone di protezione:
a)
viene effettuato quanto prima un censimento di tutte le aziende;
b)
un veterinario ufficiale visita quanto prima tutte le aziende commerciali per sottoporre a esame clinico il pollame e gli altri volatili in cattività, e procedere - laddove necessario - alla raccolta di campioni da sottoporre a esami di laboratorio conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale; viene tenuto un registro delle visite e dei relativi risultati; un ufficiale veterinario visita le aziende non commerciali prima dell'abolizione della zona di protezione;
c)
viene immediatamente attuata un'ulteriore sorveglianza conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale, in modo da individuare l'eventuale ulteriore diffusione dell'influenza aviaria nelle aziende ubicate nella zona di protezione.
Articolo 14
Misure da applicare nelle aziende all'interno delle zone di protezione
L'autorità competente garantisce l'applicazione delle misure di seguito elencate nelle aziende ubicate nelle zone di protezione:
a)
tutto il pollame e tutti gli altri volatili in cattività sono trasferiti e trattenuti all'interno di un edificio dell'azienda. Qualora ciò sia irrealizzabile o qualora il loro benessere sia compromesso, essi sono confinati in altro luogo della stessa azienda che non consenta contatti con altro pollame o altri volatili in cattività di altre aziende. È adottata ogni misura ragionevole per ridurre al minimo i contatti con i volatili selvatici;
b)
le carcasse sono distrutte quanto prima;
c)
i veicoli e le attrezzature utilizzati per trasportare pollame o altri volatili in cattività vivi, carne, mangime, concime, liquami e lettiere, nonché qualsiasi altro materiale o sostanza potenzialmente contaminati sono puliti e disinfettati conformemente alle istruzioni del veterinario ufficiale;
d)
tutte le parti di veicoli, utilizzati dal personale o da altre persone, che entrano o escono dalle aziende e che potrebbero essere state contaminati sono puliti e disinfettati conformemente alle istruzioni del veterinario ufficiale;
e)
non sono ammessi, senza l'autorizzazione dell'autorità competente, l'ingresso o l'uscita da un'azienda di pollame, altri volatili in cattività o mammiferi domestici. Tale limitazione non si applica ai mammiferi che abbiano accesso unicamente agli spazi riservati all'abitazione umana in cui essi:
i)
non hanno contatti con il pollame o altri volatili in cattività dell'azienda e
ii)
non hanno accesso alle gabbie o alle zone in cui è tenuto il pollame o altri volatili in cattività dell'azienda;
f)
aumenti della morbilità o della mortalità o cali significativi dei livelli di produzione nelle aziende sono immediatamente segnalati all'autorità competente che svolge gli opportuni accertamenti conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale;
g)
chiunque entri o esca dalle aziende deve rispettare opportune misure di biosicurezza volte a impedire la diffusione dell'influenza aviaria;
h)
il titolare tiene un registro di tutti i visitatori dell'azienda, escluse le abitazioni, in modo da agevolare la sorveglianza e la lotta contro la malattia. Tale registro deve essere messo a disposizione dell'autorità competente che lo richieda. I registri non sono obbligatori per le aziende quali zoo e parchi naturali, i cui visitatori non abbiano accesso alle aree dove sono tenuti i volatili.
Articolo 15
Divieto di rimozione o spargimento dello strame usato, del concime o dei liquami provenienti dalle aziende
L'autorità competente vigila affinché siano vietati - salvo sua autorizzazione - la rimozione o lo spargimento dello strame usato, del concime o dei liquami provenienti dalle aziende ubicate nelle zone di protezione. Può tuttavia essere autorizzato il trasporto di concime o di liquami da aziende sottoposte a misure di biosicurezza a un impianto riconosciuto per il trattamento o il deposito temporaneo in vista del successivo trattamento di distruzione dei virus dell'influenza aviaria eventualmente presenti, secondo quanto disposto dal regolamento (CE) n. 1774/2002 del Parlamento europeo e del Consiglio (5).
Articolo 16
Fiere, mercati o altri raduni e ripopolamento faunistico
L'autorità competente vigila affinché nelle zone di protezione siano vietate fiere, mercati, esposizioni o altri raduni di pollame o altri volatili in cattività.
L'autorità competente garantisce che nelle zone di protezione non vengano rilasciati pollame o altri volatili in cattività destinati al ripopolamento faunistico.
Articolo 17
Divieto di movimentazione e trasporto di volatili, uova, carni di pollame e carcasse
1. L'autorità competente garantisce che all'interno delle zone di protezione siano vietati - in uscita dalle aziende - la movimentazione e il trasporto su strada, salvo che sulle strade private delle aziende, o su rotaia, di pollame, altri volatili in cattività, pollastre, pulcini di un giorno, uova e carcasse.
2. L'autorità competente garantisce che sia vietato il trasporto di carni di pollame dai macelli, dagli impianti di sezionamento e dai depositi frigoriferi salvo se:
a)
le carni provengono da pollame allevato al di fuori delle zone di protezione e sono state conservate e trasportate separatamente dalle carni di pollame provenienti dalle zone di protezione; oppure
b)
le carni sono state prodotte almeno 21 giorni prima della data stimata della prima infezione in un'azienda all'interno di una zona di protezione e da allora sono state conservate e trasportate separatamente dalle carni prodotte in seguito.
3. Il divieto di cui ai paragrafi 1 e 2 non si applica tuttavia al transito su strada o rotaia attraverso la zona di protezione che non comporti operazioni di scarico o soste.
Articolo 18
Deroghe per il trasporto diretto di pollame destinato alla macellazione immediata e per la movimentazione o il trattamento delle carni di pollame
1. In deroga a quanto disposto dall'articolo 17, l'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto a un macello designato del pollame proveniente da un'azienda situata nella zona di protezione e destinato alla macellazione immediata, a condizione che:
a)
il veterinario ufficiale esegua un esame clinico del pollame nell'azienda di origine nelle 24 ore precedenti l'avvio alla macellazione;
b)
laddove opportuno, il pollame sia stato sottoposto nell'azienda d'origine a esami di laboratorio con esito negativo, conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale;
c)
il pollame sia trasportato in veicoli sigillati dall'autorità competente o sotto il suo controllo;
d)
l'autorità competente responsabile del macello designato venga informata e accetti di ricevere il pollame e confermi in seguito la macellazione all'autorità competente di spedizione;
e)
il pollame proveniente dalla zona di protezione venga mantenuto separato e macellato separatamente o in momenti diversi rispetto all'altro pollame, preferibilmente al termine di una giornata lavorativa. Prima della macellazione di altro pollame dovranno poi essere effettuate operazioni di pulizia e disinfezione;
f)
il veterinario ufficiale garantisca che sia effettuato un esame minuzioso del pollame presso il macello designato all'arrivo del pollame e dopo la sua macellazione;
g)
le carni non siano ammesse al commercio intracomunitario o internazionale e rechino la bollatura sanitaria prevista per le carni fresche a norma dell'allegato II della direttiva 2002/99/CE del Consiglio (6);
h)
le carni siano ottenute, sezionate, trasportate e immagazzinate separatamente dalle carni destinate al commercio intracomunitario e internazionale e siano utilizzate in modo da evitarne l'impiego in prodotti a base di carne destinati al commercio intracomunitario o internazionale, salvo che non siano state sottoposte a un trattamento contemplato dall'allegato III della direttiva 2002/99/CE.
2. In deroga a quanto disposto dall'articolo 17, l'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto a un macello designato situato nella zona di protezione del pollame di provenienza esterna alla zona stessa destinato alla macellazione immediata e la successiva movimentazione delle carni derivate da tale pollame, a condizione che:
a)
l'autorità competente responsabile del macello designato venga informata e accetti di ricevere il pollame e confermi in seguito la macellazione all'autorità competente di spedizione;
b)
il pollame sia tenuto separatamente da altro pollame proveniente dalla zona di protezione e sia macellato separatamente o in tempi diversi da altro pollame;
c)
le carni di pollame prodotte siano sezionate, trasportate e conservate separatamente dalle carni di pollame ottenute da altro pollame proveniente dalla zona di protezione;
d)
i sottoprodotti animali siano distrutti.
Articolo 19
Deroghe per il trasporto diretto di pulcini di un giorno
1. In deroga all'articolo 17, l'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto di pulcini di un giorno, provenienti da aziende ubicate all'interno della zona di protezione, a un'azienda o a un capannone di quell'azienda che siano ubicati nello stesso Stato membro, preferibilmente al di fuori delle zone di protezione e sorveglianza, a condizione che:
a)
il pollame sia trasportato in veicoli sigillati dall'autorità competente o sotto il suo controllo;
b)
vengano applicate idonee misure di biosicurezza nel corso del trasporto e nell'azienda di destinazione;
c)
successivamente all'arrivo dei pulcini di un giorno l'azienda di destinazione sia sottoposta a sorveglianza ufficiale;
d)
se trasferito fuori della zona di protezione o di sorveglianza, il pollame resti nell'azienda di destinazione per almeno 21 giorni.
2. In deroga all'articolo 17, l'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto di pulcini di un giorno nati da uova provenienti da aziende ubicate al di fuori delle zone di protezione e sorveglianza a una qualsiasi altra azienda dello stesso Stato membro, preferibilmente al di fuori delle zone di protezione e sorveglianza, purché l'incubatoio di partenza sia in grado di garantire, attraverso la propria organizzazione logistica e le condizioni igieniche di lavoro, che dette uova non abbiano avuto alcun contatto con altre uova da cova o pulcini di un giorno di allevamenti avicoli all'interno delle citate zone, caratterizzati quindi da un diverso stato sanitario.
Articolo 20
Deroghe per il trasporto diretto di pollastre
In deroga all'articolo 17, l'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto di pollastre a un'azienda o a un capannone di quell'azienda nei quali non sia presente altro pollame e che siano ubicati preferibilmente all'interno della zona di protezione o sorveglianza, a condizione che:
a)
il veterinario ufficiale effettui un esame clinico del pollame e degli altri volatili in cattività nell'azienda d'origine ed in particolare di quelli da movimentare;
b)
laddove opportuno, il pollame sia stato sottoposto nell'azienda d'origine a esami di laboratorio con esito negativo, conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale;
c)
le pollastre siano trasportate in veicoli sigillati dall'autorità competente o sotto il suo controllo;
d)
l'azienda o il capannone di destinazione siano sottoposti a sorveglianza ufficiale successivamente all'arrivo delle pollastre;
e)
se trasferito fuori della zona di protezione o di sorveglianza, il pollame resti nell'azienda di destinazione per almeno 21 giorni.
Articolo 21
Deroga per il trasporto di uova da cova e da tavola
1. In deroga all'articolo 17, l'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto di uova da cova da qualsiasi azienda a un incubatoio da essa designato («incubatoio designato») ubicato all'interno della zona di protezione o da un'azienda ubicata nella zona di protezione a qualsiasi incubatoio designato purché si rispettino, in quest'ultimo caso, le seguenti condizioni:
a)
i riproduttori dell'allevamento di origine da cui provengono le uova da cova siano stati controllati dal veterinario ufficiale conformemente alle istruzioni impartite dall'autorità competente e non si sospetti la presenza di influenza aviaria in tali aziende;
b)
le uova da cova e i relativi imballaggi siano stati disinfettati prima della spedizione e sia garantita la rintracciabilità delle uova;
c)
le uova da cova siano trasportate in veicoli sigillati dall'autorità competente o sotto il suo controllo;
d)
nell'incubatoio designato vengano applicate misure di biosicurezza conformi alle istruzioni impartite dall'autorità competente.
2. In deroga all'articolo 17, l'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto di uova:
a)
a un centro di imballaggio designato dall'autorità competente («centro di imballaggio designato») purché siano confezionate in imballaggi a perdere e siano applicate tutte le misure di biosicurezza prescritte dall'autorità competente;
b)
verso uno stabilimento per la fabbricazione di ovoprodotti come previsto dall'allegato III, sezione X, capitolo II, del regolamento (CE) n. 853/2004, per essere manipolate e trattate conformemente all'allegato II, capitolo XI, del regolamento (CE) n. 852/2004; oppure
c)
alla distruzione.
Articolo 22
Deroga per il trasporto diretto di carcasse
In deroga all'articolo 17, l'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto di carcasse, purché effettuato ai fini della loro eliminazione.
Articolo 23
Pulizia e disinfezione dei mezzi di trasporto
L'autorità competente garantisce che i veicoli e le attrezzature utilizzati per il trasporto di cui agli articoli da 18 a 22 siano puliti e disinfettati senza indugio secondo le istruzioni del veterinario ufficiale.
Articolo 24
Durata delle misure
1. Le misure di cui agli articoli da 13 a 23 sono mantenute per almeno 21 giorni dalla data del completamento delle operazioni preliminari di pulizia e disinfezione nell'azienda infetta conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale e finché le aziende ubicate nella zona di protezione non siano state sottoposte a esami secondo le istruzioni impartite dal veterinario ufficiale.
2. Nel momento in cui, secondo quanto stabilito al paragrafo 1 del presente articolo, non sia più necessario mantenere in vigore le misure di cui agli articoli da 13 a 23, nell'ex zona di protezione si applicano le misure previste dall'articolo 25 per la durata prevista all'articolo 26.
Articolo 25
Misure da applicare nelle zone di sorveglianza
Nelle zone di sorveglianza l'autorità competente garantisce l'applicazione delle misure di seguito elencate:
a)
viene effettuato quanto prima un censimento di tutte le aziende avicole commerciali;
b)
è vietata la movimentazione di pollame, pollastre, pulcini di un giorno, uova all'interno della zona di sorveglianza salvo autorizzazione dell'autorità competente, la quale garantisce l'applicazione di opportune misure di biosicurezza volte a impedire la diffusione dell'influenza aviaria. Tale divieto non si applica al transito su strada o rotaia attraverso la zona di sorveglianza che non comporti operazioni di scarico o soste;
c)
è vietato il trasporto di pollame, pollastre, pulcini di un giorno e uova verso aziende, macelli o centri di imballaggio o stabilimenti per la fabbricazione di ovoprodotti ubicati all'esterno della zona di sorveglianza. L'autorità competente può tuttavia autorizzare il trasporto diretto di:
i)
pollame da macello a un impianto designato per la macellazione immediata, fatto salvo quanto disposto dall'articolo 18, paragrafo 1, lettere a), b) e d).
L'autorità competente può autorizzare il trasporto diretto a un macello designato situato nella zona di sorveglianza di pollame di provenienza esterna alle zone di protezione e sorveglianza per la macellazione immediata, nonché la successiva movimentazione delle carni derivate da tale pollame;
ii)
pollastre destinate a un'azienda in cui non sia presente altro pollame e che sia ubicata nello stesso Stato membro. L'azienda è sottoposta a sorveglianza ufficiale successivamente all'arrivo delle pollastre che restano nell'azienda di destinazione per almeno 21 giorni;
iii)
pulcini di un giorno:
-
verso un'azienda o un capannone di tale azienda ubicati nello stesso Stato membro, purché vengano applicate opportune misure di biosicurezza, l'azienda sia sottoposta a sorveglianza ufficiale dopo il trasporto e i pulcini di un giorno restino nell'azienda di destinazione per almeno 21 giorni, oppure
-
verso una qualsiasi altra azienda nel caso in cui si tratti di pulcini di un giorno nati da uova da cova di aziende avicole ubicate al di fuori delle zone di protezione e sorveglianza, purché l'incubatoio di partenza sia in grado di garantire, attraverso la propria organizzazione logistica e le condizioni operative in materia di biosicurezza, che dette uova non abbiano avuto alcun contatto con altre uova da cova o pulcini di un giorno di allevamenti avicoli delle citate zone, caratterizzati quindi da un diverso stato sanitario,
iv)
uova da cova verso un incubatoio designato situato all'interno o all'esterno della zona di sorveglianza. Le uova da cova e i relativi imballaggi sono disinfettati prima della spedizione e deve essere garantita la rintracciabilità delle uova;
v)
uova da tavola verso un centro di imballaggio designato, purché confezionate in imballaggi a perdere e purché tutte le misure di biosicurezza previste dall'autorità competente siano applicate;
vi)
uova verso uno stabilimento, situato all'interno o all'esterno della zona di sorveglianza, per la fabbricazione di ovoprodotti secondo quanto previsto dall'allegato III, sezione X, capitolo II, del regolamento (CE) n. 853/2004 per essere manipolate e trattate conformemente all'allegato II, capitolo XI, del regolamento (CE) n. 852/2004;
vii)
uova destinate alla distruzione;
d)
chiunque entri o esca dalle aziende site nella zona di sorveglianza rispetta opportune misure di biosicurezza volte a impedire la diffusione dell'influenza aviaria;
e)
i veicoli e le attrezzature utilizzati per trasportare pollame o altri volatili in cattività vivi, carcasse, mangime, concime, liquami e lettiere, nonché qualsiasi altro materiale o sostanza potenzialmente contaminati sono puliti e disinfettati senza indugio dopo la contaminazione, conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale;
f)
non sono ammessi, senza l'autorizzazione dell'autorità competente, l'ingresso o l'uscita di pollame, altri volatili in cattività o mammiferi di specie domestiche da un'azienda in cui sia tenuto pollame. Tale limitazione non si applica ai mammiferi che abbiano accesso unicamente agli spazi riservati all'abitazione umana in cui essi:
i)
non hanno contatti con il pollame o altri volatili in cattività dell'azienda e
ii)
non hanno accesso alle gabbie o alle zone in cui è tenuto il pollame o altri volatili in cattività dell'azienda;
g)
aumenti della morbilità o della mortalità o cali significativi dei livelli di produzione nelle aziende sono immediatamente segnalati all'autorità competente che svolge gli opportuni accertamenti conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale;
h)
non sono consentiti la rimozione o lo spargimento dello strame usato, dei liquami o del concime salvo autorizzazione dell'autorità competente. Può essere autorizzato il trasporto di concime da un'azienda ubicata nella zona di sorveglianza e sottoposta a misure di biosicurezza a un impianto riconosciuto per il trattamento o il deposito temporaneo in vista di un successivo trattamento destinato a distruggere i virus dell'influenza aviaria eventualmente presenti, secondo quanto disposto dal regolamento (CE) n. 1774/2002;
i)
sono vietati fiere, mercati, esposizioni o altri raduni di pollame o altri volatili in cattività;
j)
non viene rilasciato pollame per il ripopolamento faunistico.
Articolo 26
Durata delle misure
Le misure di cui all'articolo 25 sono mantenute per almeno 30 giorni dalla data del completamento delle operazioni preliminari di pulizia e disinfezione nell'azienda infetta conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale.
Articolo 27
Misure da applicare in ulteriori zone di restrizione
1. L'autorità competente può disporre l'applicazione parziale o totale delle misure di cui agli articoli da 13 a 26 all'interno delle ulteriori zone di restrizione previste dall'articolo 11, paragrafo 4 («ulteriori zone di restrizione»).
2. Qualora i dati epidemiologici o altri riscontri lo richiedano, l'autorità competente può attuare un programma preventivo di eradicazione, comprendente la macellazione o l'abbattimento preventivi del pollame o di altri volatili in cattività, nelle aziende e nelle zone a rischio, secondo i criteri di cui all'allegato IV della direttiva 2005/94/CE, ubicate nelle ulteriori zone di restrizione.
Il ripopolamento di tali aziende avviene conformemente alle istruzioni impartite dall'autorità competente.
3. Gli Stati membri che applicano le misure di cui ai paragrafi 1 e 2 ne informano la Commissione.
Articolo 28
Esami di laboratorio e altre misure riguardanti i suini e altre specie
1. A seguito della conferma della presenza dell'HPAI in un'azienda, l'autorità competente garantisce che vengano effettuati sui suini presenti nell'azienda esami di laboratorio appropriati, volti a confermare o escludere un'infezione da virus dell'influenza aviaria ad alta patogenicità, pregressa o in atto, in tali suini.
In attesa del risultato di questi esami è assolutamente vietato fare uscire suini dall'azienda.
2. Qualora gli esami di laboratorio di cui al paragrafo 1 confermino la positività ai virus HPAI nei suini, l'autorità competente può autorizzare il trasporto di detti suini verso altre aziende suinicole o macelli designati, purché opportune prove successive dimostrino che il rischio di diffusione dell'influenza aviaria è trascurabile.
3. Laddove gli esami di laboratorio di cui al paragrafo 1 confermino l'esistenza di una grave minaccia per la salute, l'autorità competente garantisce che i suini siano abbattuti il più presto possibile sotto controllo ufficiale, in modo da impedire la diffusione del virus dell'influenza aviaria, in particolare nella fase di trasporto, e conformemente a quanto prescritto dalla direttiva 93/119/CE del Consiglio (7).
4. A seguito della conferma della presenza dell'influenza aviaria in un'azienda e in base a una valutazione del rischio, l'autorità competente può applicare le misure di cui ai paragrafi 1, 2 e 3 a qualsiasi altro mammifero presente nell'azienda e può estendere tali misure alle aziende a contatto.
5. Gli Stati membri comunicano alla Commissione, in sede di comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali, i risultati degli esami e le misure applicate a norma dei paragrafi da 1 a 4.
6. A seguito della conferma della presenza del virus HPAI nei suini o in qualsiasi altro mammifero presenti in un'azienda, l'autorità competente può attivare la sorveglianza al fine di individuare e applicare le misure atte a prevenire l'ulteriore diffusione dell'HPAI ad altre specie.
Articolo 29
Ripopolamento delle aziende
1. Gli Stati membri garantiscono il rispetto dei paragrafi da 2 a 5 del presente articolo, una volta applicate le misure di cui all'articolo 7.
2. Il ripopolamento delle aziende avicole commerciali non può essere effettuato prima che siano trascorsi 21 giorni dalla data di completamento delle operazioni finali di pulizia e disinfezione conformemente alle istruzioni impartite dal veterinario ufficiale.
3. Per un periodo di 21 giorni dalla data di ripopolamento delle aziende avicole commerciali vengono attuati i seguenti provvedimenti:
a)
il pollame è sottoposto ad almeno un esame clinico condotto dal veterinario ufficiale. Quell'esame clinico o, se viene condotto più di un esame, l'esame clinico finale è svolto in un momento quanto più prossimo possibile al termine del periodo di 21 giorni di cui sopra;
b)
vengono eseguiti esami di laboratorio conformemente alle istruzioni dell'autorità competente;
c)
il pollame che muore in fase di ripopolamento è sottoposto a esami conformemente alle istruzioni dell'autorità competente;
d)
chiunque entri o esca dall'azienda avicola commerciale rispetta opportune misure di biosicurezza volte a impedire la diffusione dell'influenza aviaria;
e)
durante la fase di ripopolamento non è ammessa l'uscita dall'azienda avicola commerciale del pollame senza l'autorizzazione dell'autorità competente;
f)
il titolare tiene un registro dei dati relativi alla produzione, inclusi quelli relativi alla morbilità e alla mortalità, e lo aggiorna regolarmente;
g)
qualsiasi variazione dei dati relativi alla produzione di cui alla lettera f) e altre anomalie sono immediatamente comunicate all'autorità competente.
4. In base a una valutazione del rischio l'autorità competente può disporre l'applicazione delle procedure di cui al paragrafo 3 ad aziende diverse dalle aziende avicole commerciali o ad altre specie in un'azienda avicola commerciale.
5. Il ripopolamento con pollame delle aziende a contatto avviene conformemente alle istruzioni impartite dall'autorità competente in base alla valutazione del rischio.
Articolo 30
Validità
La presente decisione si applica fino al 30 giugno 2007.
Articolo 31
Destinatari
Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 14 giugno 2006.