NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 925/2009
ze dne 24. září 2009
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 287/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových fólií ve Společenství.
(3)
Jak je stanoveno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, týkalo se šetření ohledně dumpingu a újmy období od 1. července 2007 do 30. června 2008 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „předběžná zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Po uložení prozatímních antidumpingových opatření Komise pokračovala ve svém šetření týkajícím se dumpingu, újmy a otázek zájmu Společenství a provedla další analýzy a ověření údajů, které poskytli v odpovědích na dotazník někteří vyvážející výrobci a výrobci ve Společenství.
(6)
Bylo provedeno pět dodatečných inspekcí v prostorách těchto výrobců Společenství:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Spojené království,
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Lucembursko,
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Francie,
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Polsko,
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Španělsko.
(7)
Byla provedena jedna dodatečná inspekce v prostorách této společnosti, která je ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Španělsko.
(8)
Byly provedeny tři dodatečné inspekce v prostorách těchto vyvážejících výrobců:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Šang-chaj a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Che-pej,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Šan-tung,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Ťiang-su.
(9)
Byla rovněž provedena jedna inspekce na Šanghajské burze neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange), Šang-chaj.
(10)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto zveřejněným informacím vznést námitky.
(11)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění podle potřeby a odpovídajícím způsobem upravena.
1.3 Rozsah šetření
(12)
Brazilský vyvážející výrobce tvrdil, že do rozsahu šetření mělo být zahrnuto i Rusko, jelikož během celého posuzovaného období byl ruský objem dovozu a podíl na trhu značný, a dokonce přesahoval objem dovozu a podíl na trhu Arménie. Brazilský vyvážející výrobce dále prohlašoval, že ceny dovozu z Ruska byly na stejné úrovni jako ceny dovozu z dotčených zemí a že v době zahájení šetření existovaly přímé důkazy o dumpingu.
(13)
Při analýze podnětu došla Komise k závěru, že pokud jde o Rusko, dostatečné přímé důkazy o dumpingu neexistují. V důsledku toho je nezahrnutí Ruska do podnětu považováno za oprávněné. Vzhledem k chybějícím důkazům o dumpingu není podstatné, zda objem dovozu nebo podíl na trhu dovozu pocházejícího z Ruska skutečně přesahoval objem dovozu nebo podíl na trhu jedné nebo více zemí zahrnutých do rozsahu šetření. Požadavek brazilského vyvážejícího výrobce byl proto zamítnut.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Navazující odvětví ve Společenství, tj. podniky zabývající se převíjením fólií, zdůrazňovalo, že by k dotčenému výrobku měly patřit i uživatelské role, tj. hliníkové fólie o hmotnosti pod 10 kg, protože pokud budou konečná opatření uložena pouze na dovoz hliníkových fólií o hmotnosti nad 10 kg (dále jen „role jumbo“), může se z dotčených zemí zvýšit vývoz uživatelských rolí za nízké ceny. Byl rovněž předložen argument, že oba výrobky mají v zásadě stejné vlastnosti a že se liší pouze v balení.
(15)
V 15. až 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn závěr, že uživatelské role a role jumbo jsou různé výrobky, pokud jde o fyzické vlastnosti a základní konečná použití. Následné šetření tato zjištění potvrdilo. Fyzické rozdíly mezi uživatelskými rolemi a rolemi jumbo totiž nespočívají pouze v samotném balení, protože dotčený výrobek se před opětovným zabalením a prodejem konečnému zákazníkovi musí převinout. Bylo rovněž konstatováno, že odběratelé, prodejní cesty i základní použití se liší. Zahrnout uživatelské role do definice výrobku pro toto šetření se proto nepovažuje za vhodné.
(16)
Tvrzením, že dovoz rolí jumbo může být nahrazen dovozem uživatelských rolí, se zabývá 97. až 99. bod odůvodnění níže.
(17)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 14. až 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. TRŽNÍ ZACHÁZENÍ A SROVNATELNÁ ZEMĚ
3.1 Arménie
(18)
Jediný vyvážející výrobce z Arménie zpochybnil předběžná zjištění uvedená ve 24. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(19)
Společnost nejdříve uvedla, že Komise učinila chybu, když předpokládala, že společnost v Arménii musí žádat o tržní zacházení, protože podle jejího názoru je Arménie zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu antidumpingové dohody WTO, a Arménie by tedy měla být odstraněna z poznámky k čl. 2 odst. 7 písm. a) základního antidumpingového nařízení.
(20)
Jak se však uvádí ve 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Arménie je výslovně zmíněna v poznámce k čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako jedna ze zemí bez tržního hospodářství. Postup v případě vyvážejících výrobců v zemích bez tržního hospodářství, které jsou členy WTO, stanoví čl. 2 odst. 7 písm. b). Toto šetření je s uvedenými ustanoveními plně v souladu. Tento argument byl proto znovu odmítnut.
(21)
Společnost poté prohlásila, že splňuje druhé kritérium pro tržní zacházení, které bylo ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení předběžně shledáno nesplněné. Společnost argumentovala tím, že nyní předložila účetnictví za rok 2007, které během inspekce ve svých prostorách před uložením prozatímních opatření neposkytla. Společnost znovu uvedla, že je přesvědčena, že druhé kritérium pro tržní zacházení nevyžaduje, aby účetnictví společnosti bylo vedeno v souladu s mezinárodními účetními standardy, a že arménské národní účetní standardy jsou dostačující, jelikož Arménie je členem WTO.
(22)
Tento argument byl zamítnut. Společnost je povinna mít jedno jasné účetnictví, které je v souladu s mezinárodními účetními standardy. Nedostatky zjištěné auditory v účetních obdobích 2006 a 2007 jasně ukazují, že účetnictví společnosti nebylo vedeno v souladu s mezinárodními účetními standardy, a společnost tudíž nemůže prokázat, že druhé kritérium pro tržní zacházení splňuje. Kritéria pro tržní zacházení na mezinárodní standardy odkazují a členství ve WTO zde nehraje žádnou roli. Členství ve WTO jako takové navíc nezaručuje, že v hospodářské činnosti jedné společnosti převládají tržní podmínky.
(23)
Společnost dále prohlásila, že splňuje třetí kritérium pro tržní zacházení, které bylo předběžně ve 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení shledáno nesplněné z důvodů týkajících se koupě akcií od arménského státu a rovněž pozemků, které společnost od státu získala zdarma. Společnost uvedla, že otázka jí darovaných pozemků není významná a neměla by být posuzována společně se záležitostí týkající se akcií, kterou společnost rovněž nepovažuje za významnou.
(24)
Tento argument byl též zamítnut. Samotná skutečnost, že pozemky byly získány za nulové náklady a mohou být prodány za předpokladu, že bude státu zaplacena katastrální cena (která je výrazně nižší než jejich tržní hodnota), činí z pozemků pro společnost důležité a cenné aktivum, které není zaznamenáno v účetnictví společnosti, a má tudíž na její náklady významný vliv. Společnost rovněž neprokázala, že zkreslení, které je výsledkem koupě akcií za nižší cenu, než je jejich nominální hodnota, nebylo významné.
(25)
Lze tedy konstatovat, že obě záležitosti týkající se splnění třetího kritéria pro tržní zacházení poukazují na narušení, které je důsledkem poměrů bez tržního hospodářství.
(26)
Zjištění, že uvedené společnosti by tržní zacházení mělo být zamítnuto, se tímto potvrzuje.
3.2 ČLR
(27)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR zpochybnil předběžná zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Společnost znovu zdůraznila, že Komise neměla porovnávat cenu kótovanou na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE) a cenu kótovanou na Londýnské burze kovů (LME) a od obou hodnot při tom odečíst DPH a že bez této úpravy by ceny byly během období šetření podobné.
(28)
Tento argument byl zamítnut z důvodů uvedených ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože cena musí být srovnávána na rovnocenném základě. Čínští výrobci dotčeného výrobku platí z nákupu surového hliníku DPH. Většina této DPH je při prodeji konečného výrobku vrácena, buď při prodeji na domácím trhu (v tomto případě lze žádat o vrácení celé DPH), nebo při vývozu (v tomto případě čínská vláda omezuje vrácení DPH na určité sazby, na určité zboží a na určité období). Menší částka DPH, o jejíž vrácení nelze zažádat, není tak vysoká, aby měla na výše uvedené závěry významný vliv.
(29)
Je rovněž třeba poznamenat, že významný rozdíl v ceně mezi LME a SHFE během období šetření poukazuje na zásahy státu do mechanismu tvorby cen surového hliníku, což je zjištění prozatímního nařízení (32. bod odůvodnění), které bylo potvrzeno v souvislosti s inspekcí odborů Komise na SHFE.
(30)
Inspekce potvrdila, že stát má při tvorbě cen na SHFE zásadní úlohu a zasahuje do mechanismů tvorby cen, zejména s ohledem na své postavení jako prodejce surového hliníku i jako kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry). Je rovněž zřejmé, že SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v Číně a čínské občany a že neexistuje účinná arbitráž mezi SHFE a mezinárodními burzami mimo Čínu. To dokazují významné rozdíly v ceně mezi SHFE a mezinárodními burzami jako například LME. Navíc v případě, že termínová smlouva z SHFE vede k fyzické dodávce, smí se tato dodávka uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Uvedená pravidla pro dodávky zajišťují, že vnitrostátní čínský trh zůstává izolován od světového trhu a že cenová odchylka přináší prospěch pouze čínským společnostem.
(31)
Předběžná zjištění uvedená ve 22. až 40. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
3.3 ČLR a Arménie: Individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila se předběžná zjištění týkající se vyvážejícího výrobce v Arménii uvedená ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR zpochybnil předběžné zjištění uvedené ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které uvádí, že by mu mělo být individuální zacházení zamítnuto. Individuální zacházení bylo zamítnuto proto, že většinovým vlastníkem společnosti je stát. Společnost uvedla, že toto rozhodnutí by mělo být změněno, vzhledem k tomu, že stát společnost vlastní prostřednictvím společnosti kótované na hongkongské burze a že v představenstvu společnosti nejsou žádní státní úředníci.
(34)
Uvedené argumenty byly zamítnuty. Většinovým vlastníkem společnosti je stát, a proto se představenstvo, které společnost řídí, zodpovídá největšímu akcionáři - státu. Společnost rovněž neprokázala, a ani neposkytla žádné důkazy, které by dokazovaly, že stát nemůže zasahovat do obchodních rozhodnutí společnosti prostřednictvím rozhodnutí jejího představenstva.
(35)
Předběžná zjištění uvedená ve 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
3.4 Srovnatelná země
(36)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 43. až 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí je Turecko.
4. DUMPING
4.1 Brazílie
(37)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila se předběžná zjištění uvedená v 53. až 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Arménie
(38)
Jediný vyvážející výrobce z Arménie zpochybnil předběžná zjištění uvedená v 69. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Společnost uvedla, že úpravy provedené podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení v souvislosti s prodejem, správními a režijními náklady a přiměřeným ziskem z prodeje prostřednictvím společností ve spojení nebyly oprávněné.
(39)
Při přezkoumání vyšlo najevo, že se určitý prodej neuskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení ve Společenství. Za těchto okolností nebyly úpravy provedené podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení oprávněné a uvedené výpočty byly odpovídajícím způsobem změněny.
4.3 ČLR
(40)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 78. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
Pro výpočet zbytkového dumpingového rozpětí pro ČLR byla předběžná metoda uvedená v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změněna tak, že rozpětí bylo vypočítáno na základě váženého průměru i) celkového dumpingového rozpětí vypočítaného pro společnost, jíž bylo přiznáno tržní a individuální zacházení, a ii) nejvyšší dumpingové transakce téže společnosti použité na vývozní ceny uvedené v databázi Comext (které byly reprezentativní pro nespolupracující čínské vývozce). Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 47,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4.4 Konečná dumpingová rozpětí
Země
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Všechny ostatní společnosti
27,6 %
ČLR
Alcoa Bohai a Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Všechny ostatní společnosti
47,0 %
Arménie
RUSAL Armenal
33,4 %
Všechny ostatní společnosti
33,4 %
5. ÚJMA
5.1 Výroba Společenství a vymezení výrobního odvětví Společenství
(42)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podala podnět Eurométaux jménem čtyř výrobců Společenství, kteří na šetření spolupracovali. Jeden další výrobce podnět podpořil a jeden výrobce s ním nesouhlasil. Uvedených pět výrobců, kteří podnět podali nebo jej podpořili, se proto považuje za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(43)
Jelikož nebyly ohledně výroby a vymezení výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto 86. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Spotřeba ve Společenství
(44)
Arménský vyvážející výrobce zpochybnil stanovení spotřeby ve Společenství a namítl, že měl být vzat do úvahy prodej výrobního odvětví Společenství na nedobrovolném trhu. Stejná společnost rovněž prohlásila, že odhady uvedené v podnětu nebyly pro stanovení spotřeby ve Společenství spolehlivým základem, a odkázala na nezávislou studii trhu.
(45)
Pokud jde o údajné nedobrovolné užívání, bylo zjištěno, že během období šetření byl na nedobrovolný trh určen jen velmi omezený objem zboží. To se týkalo pouze jednoho výrobce Společenství a prodeje během prvního roku posuzovaného období. Byl proto učiněn závěr, že tato skutečnost měla na celkovou situaci jen zanedbatelný, pokud vůbec nějaký, dopad.
(46)
Pokud jde o stanovení celkové spotřeby ve Společenství, byl učiněn závěr, že předběžně použitá metoda byla rozumná a podala o celé situaci relativně úplný obraz. Arménský vyvážející výrobce nevysvětlil, v jakém ohledu není metoda použitá orgány Společenství rozumná a proč by měla vést k nespolehlivým výsledkům. Studie citovaná arménským vyvážejícím výrobcem není považována za přímo relevantní, protože odkazuje na jiné typy hliníkových fólií a obsahuje údaje o společnostech mimo EU, které nemohly být ověřeny. Kromě toho byla předběžná zjištění týkající se celkové spotřeby ve Společenství uvedená v 90. bodě odůvodnění v tabulce 1 prozatímního nařízení potvrzena dalšími zúčastněnými stranami, včetně dovozců, kteří nejsou s výrobním odvětvím Společenství ve spojení.
(47)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že celková spotřeba ve Společenství stanovená v prozatímním nařízení podává o celé situaci spolehlivý obraz.
(48)
Jelikož nebyly ohledně spotřeby ve Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 88. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(49)
Po zveřejnění předběžných zjištění brazilský vyvážející výrobce znovu zdůraznil, že výrobek pocházející z Brazílie splňuje vyšší normy kvality, jako například minimální pevnost v tahu a požadavky na tažnost, což ve srovnání s výrobkem vyváženým dalšími dvěma dotčenými zeměmi umožňuje větší rozsah použití a prodej širšímu spektru odběratelů. Výrobce tudíž tvrdil, že pro hliníkové fólie existují v závislosti na kvalitě výrobku různé segmenty trhu a že pouze brazilský výrobek splňuje normy pro prodej na trhu s vysoce kvalitními značkovými výrobky.
(50)
Brazilský vývozce rovněž zopakoval, že prodejní cesty a distribuční metody jsou pro jeho výrobky rozdílné. Zejména uvedl, že brazilský vývoz probíhá hlavně prostřednictvím obchodníků, zatímco arménští a čínští vyvážející výrobci prodávají přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií ve Společenství. Brazilský vývozce dále prohlásil, že má s některými odběrateli ve Společenství dlouhodobé a stabilní obchodní vztahy, přičemž vývozci z Arménie a ČLR vstoupili na trh Společenství teprve nedávno.
(51)
Nakonec stejný vyvážející výrobce uvedl, že objem dovozu a podíl na trhu se vyvíjel odlišně od dalších dvou vyvážejících zemí, což mělo být důkazem, že podmínky konkurence ve opravdu lišily.
(52)
Pokud jde o první tvrzení, tj. rozdíl v normách kvality, šetření ukázalo, že navzdory rozdílům v kvalitě se trh s hliníkovými fóliemi řídí zejména cenou a rozdíly v kvalitě hrají při výběru dodavatele pouze malou roli. Tato zjištění byla potvrzena spolupracujícími dovozci a dotčenými uživateli. Nedoložené tvrzení brazilského vyvážejícího výrobce, tj. že trh s hliníkovými fóliemi je v závislosti na rozdílech v kvalitě výrobku rozdělen na několik segmentů, nemohlo být tudíž během tohoto šetření potvrzeno, a dotyčné tvrzení bylo nutno zamítnout.
(53)
Pokud jde o údajně rozdílné prodejní cesty a distribuční metody, je třeba poznamenat, že brazilský vyvážející výrobce nezpochybňuje fakt, že své výrobky prodává jak prostřednictvím obchodníka, se kterým není ve spojení, tak přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií ve Společenství. Na základě výše uvedeného jsou prodejní cesty považovány za shodné. Skutečnost, že brazilský vývozce údajně vybudoval během předchozích let dlouhodobé obchodní vztahy, sama o sobě nebrání tomu, aby jeho výrobky podléhaly stejným podmínkám hospodářské soutěže jako výrobky konkurence, která vstoupila na trh nedávno. Vyvážející výrobce neprohlásil ani neprokázal, že jeho odběratelé by nezměnili dodavatele, pokud by to považovali za vhodné. Z toho důvodu nevede skutečnost, že brazilský vývozce je na trhu Společenství přítomen dlouho, k závěru, že jeho výrobky podléhají jiným podmínkám hospodářské soutěže než výrobky dovezené z Arménie a z ČLR. Tvrzení v tomto ohledu bylo tudíž zamítnuto.
(54)
Pokud jde o rozdílný vývoj dovozu, brazilský vyvážející výrobce nepředložil žádné další informace nebo důkazy, a proto se potvrzují předběžná zjištění uvedená v 93. bodě odůvodnění.
(55)
Po zveřejnění předběžných zjištění arménský vyvážející výrobce uvedl, že by arménský dovoz měl být v rámci analýzy újmy posuzován odděleně vzhledem nízkému objemu dovozu, nízkému podílu na trhu, stabilní tendenci dovozu a rovněž údajně významným rozdílům v kvalitě výrobku vyváženého z Arménie a výrobků vyvážených z Brazílie a ČLR.
(56)
Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož bylo zjištěno, že všechny podmínky pro souhrnné posouzení stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byly splněny:
-
jak bylo předběžně zjištěno a jak potvrzuje 38. až 39. bod odůvodnění výše, bylo dumpingové rozpětí stanovené pro Arménii nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení,
-
objem dovozu z Arménie nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, tj. jeho podíl na trhu dosahoval 5,26 %, jak uvádí 96. bod odůvodnění (tabulka 4) prozatímního nařízení. Bylo rovněž zjištěno, že dovoz z Arménie od roku 2006 do konce období šetření významně rostl, přestože během posuzovaného období začala znovu vyvážet ČLR a dovoz z Brazílie byl významný,
-
s ohledem na podmínky hospodářské soutěže pro výrobky dovážené z dotčených zemí a zejména s ohledem na argumenty předložené v souvislosti s významnými rozdíly v kvalitě mezi dováženými výrobky, jak uvádí 52. bod odůvodnění výše, bylo zjištěno, že výrobky z Arménie mají podobné fyzické a technické vlastnosti i základní využití bez ohledu na jejich specifickou kvalitu. Je rovněž třeba poznamenat, že tento vyvážející výrobce uvedl, že hodlá začít vyrábět ještě kvalitnější konvertované fólie, což naznačuje, že argument ohledně údajně špatné kvality vyrobených výrobků může být přehnaný.
(57)
Tvrzení v tomto ohledu předložená arménským vyvážejícím výrobcem byla proto zamítnuta.
(58)
Jelikož nebyly ohledně souhrnného posouzení vlivů dotčeného dovozu v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto předběžné závěry uvedené v 91. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Dovoz z dotčených zemí
5.4.1 Objem a podíl dotčených zemí na trhu
(59)
Jelikož nebyly ohledně dovozu z dotčených zemí předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 95. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.2 Ceny
(60)
Jelikož nebyly ohledně cen dotčeného dovozu předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.3 Cenové podbízení
(61)
Vyvážející výrobce v Brazílii zpochybnil metodu použitou pro výpočet rozpětí cenového podbízení, které se na něj vztahovalo. Vyvážející výrobce v tomto ohledu prohlásil, že výpočet rozpětí cenového podbízení nebyl proveden na stejné obchodní úrovni. Vyvážející výrobce v Brazílii uvedl, že prodej na vývoz z Brazílie se uskutečnil zejména dovozci, který není ve spojení a který výrobek dále prodává podnikům zabývajícím se převíjením fólií, zatímco výrobní odvětví Společenství prodává své výrobky podnikům zabývajícím se převíjením fólií přímo. Uvedený výrobce proto prohlásil, že správní a režijní náklady a zisk obchodníka měly být přičteny k vývozní ceně. Šetření ukázalo, že v rozporu s tím, co brazilský vyvážející výrobce uvedl, se prodej na vývoz neuskutečnil zejména dovozci, který není ve spojení, nýbrž přes 70 % prodeje na vývoz se uskutečnilo přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií. Šetření stejně tak odhalilo, že výrobní odvětví Společenství dotčený výrobek prodávalo převážně podnikům zabývajícím se převíjením fólií, třebaže určité množství bylo prodáno i obchodníkům. Proto bylo rozhodnuto, rovněž aby se zajistilo, že srovnání bude i tak provedeno na stejné obchodní úrovni, nebrat v úvahu prodej obchodníkovi a při výpočtu cenového podbízení vycházet pouze z přímého prodeje podnikům zabývajícím se převíjením fólií. Jelikož tento prodej představuje více než 70 % celkového prodeje vyvážejícího výrobce do Společenství, bylo toto množství považováno za reprezentativní.
(62)
Stejný vyvážející výrobce v Brazílii předložil další argument, a sice že měla být provedena úprava, která by zohlednila rozdíly v kvalitě mezi dováženým výrobkem a výrobkem výrobního odvětví Společenství. Šetření nicméně jasně ukázalo, že otázka kvality není určujícím faktorem, jelikož volba konečného uživatele se spíše než eventuálními rozdíly v kvalitě (např. tloušťkou fólií) řídí cenou.
(63)
Na základě výše uvedených skutečností byl vážený průměr cenového podbízení, vyjádřený jako procentní hodnota prodejních cen výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům, upravený na úroveň ceny ze závodu, pro Brazílii stanoven na 9,6 %.
(64)
Jelikož nebyly ohledně podbízení vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 98. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Stav výrobního odvětví Společenství
(65)
Jak se uvádí ve 42. bodě odůvodnění, byly činitele újmy stanoveny na základě ověřených informací od pěti výrobců ve Společenství. Šestý výrobce ve Společenství předložil po předběžném stanovení činitelů újmy odpověď na dotazník, která však již nemohla být ověřena, a nebyla proto při konečném stanovení vzata v úvahu. Po dokončení všech inspekcí na místě musely být některé činitele újmy změněny na základě důkazů nalezených v navštívených společnostech. Proto v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení musel být přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství a posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství, odpovídajícím způsobem změněn.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
Tabulka 1: Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba v tunách
50 952
48 467
40 071
32 754
Výroba (index)
100
95
79
64
Výrobní kapacita v tunách
59 400
59 400
59 400
59 400
Výrobní kapacita (index)
100
100
100
100
Využití kapacity
86 %
81 %
67 %
55 %
Využití kapacity (index)
100
94
79
64
(66)
Jak vyplývá z tabulky 1, objem výroby výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření stále vykazoval jasně nepříznivý vývoj. Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu, potvrdila konečná zjištění pokles využití kapacity během posuzovaného období.
5.5.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrná jednotková cena v ES
(67)
Následující tabulka ukazuje výsledky výrobního odvětví Společenství, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům ve Společenství.
Tabulka 2: Objem prodeje, podíl na trhu, ceny a průměrné jednotkové ceny ve Společenství
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
43 661
45 191
37 207
30 310
Objem prodeje (index)
100
104
85
70
Podíl na trhu
48 %
53 %
34 %
33 %
Jednotkové ceny v EUR/tunu
2 566
3 045
3 219
3 068
Jednotkové ceny (index)
100
119
125
120
(68)
Jak bylo předběžně stanoveno, zatímco spotřeba Společenství vzrostla během posuzovaného období o 4 %, snížil se objem prodeje výrobního odvětví Společenství o 30 %, výrobní odvětví Společenství tedy nemohlo mít ze zvýšené spotřeby prospěch. V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil ze 48 % v roce 2005 na 33 % během období šetření.
(69)
Pokud jde tedy o výsledky výrobního odvětví Společenství v oblasti prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství, konečná zjištění předběžně popsaný stav výrazně nezměnila.
5.5.3 Zásoby
(70)
Níže uvedená čísla představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 3: Zásoby
2005
2006
2007
Období šetření
Zásoby v tunách
1 789
1 711
2 148
2 355
Zásoby (index)
100
96
120
132
(71)
Jak uvádí 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že zásoby nelze považovat za významný činitel újmy, neboť převážná většina výroby je založena na zakázkách. Proto je vývoj zásob uveden pouze pro informaci. Ačkoliv konečná zjištění nyní vykazují významný nárůst úrovně zásob o 32 %, ukázalo se, že tento nárůst je důsledkem úrovně zásob jedné společnosti, které jsou určeny k okamžitému dodání, a nejsou proto reprezentativním ukazatelem vývoje.
5.5.4 Investice a schopnost získávat kapitál
Tabulka 4: Investice
2005
2006
2007
Období šetření
Investice (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investice (index)
100
11
19
56
(72)
Investice výrobního odvětví Společenství významně klesly; potvrzuje se tedy vývoj uvedený ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nedošlo ohledně investic výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření k žádné významné změně a nebyly předloženy další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.5 Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 5: Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskovost prodeje ES
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Návratnost celkových investic
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Peněžní tok
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
Z tabulky výše vyplývá, že ziskovost výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období mírně zvýšila, ačkoliv v období šetření zůstává nadále záporná, a zejména výrazně nižší, než je cílový zisk 5 %. Jak vyplývá z tabulek 1 a 2 výše, šetření odhalilo, že zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství se promítlo zejména do významného poklesu objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Společenství. To naznačuje, že výrobní odvětví Společenství, které čelilo dumpingovému dovozu, ve snaze eliminovat ztráty zaznamenalo pokles objemu prodeje a podílu na trhu. Závěrem lze říci, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství dosáhlo v roce 2007 mezního zisku, během období šetření opět zaznamenalo drobné ztráty, a lze proto konstatovat, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu. Revidovaná zjištění týkající se ziskovosti neměla v tomto ohledu na předběžné závěry vliv a konečná zjištění nemění závěr, že celková ziskovost zůstala velmi nízká, dokonce i záporná, navzdory skutečnosti, že spotřeba v roce 2007 a během období šetření výrazně vzrostla.
(74)
Návratnost investic byla znovu přepočítána na základě ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Společenství a za použití stejné metody, která je popsána ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Výsledkem bylo zjištění, že uvedený ukazatel byl za rok 2007 kladný, což odráží drobný zisk, kterého výrobní odvětví Společenství v tomto období dosáhlo.
(75)
Pokud jde o peněžní tok, byla konečná zjištění rovněž zrevidována na základě ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Společenství. Tento ukazatel potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství se snažilo zareagovat na prudký nárůst dumpingového dovozu z dotčených zemí tím, že udržovalo prodejní ceny na co nejvyšší možné úrovni na úkor objemu prodeje a podílu na trhu.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6: Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
Období šetření
Počet zaměstnanců
482
460
386
343
Počet zaměstnanců (index)
100
95
80
71
Mzdové náklady
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Mzdové náklady (index)
100
96
80
71
Průměrné pracovní náklady
28 226
28 359
28 195
28 122
Průměrné pracovní náklady (index)
100
100
100
100
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
106
105
104
96
Produktivita (index)
100
100
98
90
(76)
Po revizi údajů lze vyvodit závěr, že pokud jde o zaměstnanost, produktivitu a mzdy ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření, probíhal vývoj zhruba stejně, jak bylo uvedeno již v prozatímním nařízení. Jelikož nedošlo k žádné významné změně a nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.7 Výše dumpingového rozpětí
(77)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.8 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.9 Růst
(79)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.6 Závěr o újmě
(80)
Jelikož nebyly ohledně stavu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, uvedený ve 116. až 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Účinky dumpingového dovozu
(81)
Arménský vyvážející výrobce tvrdil, že podíl na trhu arménského dovozu během posuzovaného období nebyl v průměru tak veliký, aby způsobil újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Jeden z vyvážejících výrobců v ČLR tvrdil, že dovoz z ČLR žádnou újmu nezpůsobil, jelikož ziskovost výrobního odvětví Společenství stoupala souběžně s rostoucím dovozem z ČLR.
(82)
Jak uvádí 91. až 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení a jak bylo potvrzeno ve 49. až 58. bodě odůvodnění výše, podmínky pro souhrnné posouzení dovozu ze všech zemí, které byly předmětem šetření, jehož cílem bylo posoudit dopad dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Společenství v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení, byly splněny. V důsledku toho byla analýza posuzující dovoz z jednotlivých dotčených zemí považována za nepřiměřenou, a výše uvedená tvrzení bylo nutno zamítnout.
(83)
Pokud jde o vývoj ziskovosti výrobního odvětví Společenství, zrevidovaná čísla celkový obraz o újmě výrazně nezměnila. Ztráty výrobního odvětví Společenství během roku 2005 a 2006 klesaly a v roce 2007 dosáhlo výrobní odvětví mezního zisku (0,2 %). Tato úroveň zisku během období šetření klesala a proměnila se v menší ztrátu - 0,1 %.
(84)
Je rovněž třeba připomenout, že jak uvádí 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 73. bod odůvodnění výše, zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství se promítlo zejména do významného poklesu objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Společenství. To naznačuje, že výrobní odvětví Společenství, které čelilo dumpingovému dovozu, ve snaze eliminovat ztráty zaznamenalo pokles objemu prodeje a podílu na trhu. Závěrem lze říci, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství dosáhlo v roce 2007 drobného zisku, potvrdilo se, že utrpělo podstatnou újmu, protože revidovaná zjištění ohledně ziskovosti vykazovala během období šetření ztráty. Jelikož se zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství časově shodovalo s nárůstem dovozu z dotčených zemí, závěry uvedené ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
(85)
Proto byl učiněn závěr, že tlak dotčeného dumpingového dovozu, jehož objem a podíl na trhu se od roku 2006 významně zvýšil, hrál, pokud jde o způsobení újmy výrobnímu odvětví Společenství, rozhodující roli. Výše uvedená tvrzení se proto zamítají.
6.2 Účinky jiných činitelů
6.2.1 Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR, Arménie a Brazílie
(86)
Jelikož nebyly ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou dotčených zemí předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 124. až 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.2 Vývoz výrobního odvětví Společenství
(87)
Jelikož nebyly ohledně výsledků vývozu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3 Dovoz výrobního odvětví Společenství
(88)
Jeden vyvážející výrobce s odkazem na určité informace o trhu tvrdil, že objem dovezený jedním z výrobců Společenství od čínské společnosti, která je s ním ve spojení, je významný.
(89)
Uvedené tvrzení však nebylo možno potvrdit, jelikož ověřené údaje poskytnuté příslušným čínským vyvážejícím výrobcem a dovozcem Společenství, který s ním je ve spojení, potvrdily předběžné závěry, které jsou uvedeny ve 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.4 Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo
(90)
Některé zúčastněné strany znovu zopakovaly, že výrobci ve Společenství se spíše zajímali o lukrativnější trh s konvertovanými hliníkovými fóliemi. Bylo předloženo tvrzení, že konvertované hliníkové fólie (rovněž známé jako hliníkové fólie pro domácnost) se vyrábějí na stejných výrobních linkách a že přechod mezi výrobky je tudíž relativně snadný. Pokles objemu výroby dotčeného výrobku ve výrobním odvětví Společenství proto spíše souvisí s nárůstem výroby konvertované hliníkové fólie na straně výrobního odvětví Společenství než s nárůstem dovozu z dotčených zemí. Zúčastněné strany tvrdily, že nárůst dovozu z dotčených zemí byl naopak způsoben nedostatečnými dodávkami výrobního odvětví Společenství na trh Společenství, což bylo důsledkem zvýšené výroby konvertované hliníkové fólie. Zjištění uvedená ve 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla kritizována, protože se zakládají na údajích týkajících se pouze jednoho výrobce konvertované hliníkové fólie ve Společenství.
(91)
Šetření potvrdilo, že objem výroby konvertované hliníkové fólie ve výrobním odvětví Společenství se výrazně nezvýšil. Další šetření ve skutečnosti prokázalo, že žádný ze žadatelů a výrobců Společenství, kteří podnět podporují, nepřevedl významnou část svého celkového objemu výroby na konvertované hliníkové fólie, a proto bylo nutné tvrzení předložená v této souvislosti odmítnout. Na tomto základě nelze učinit závěr, že významná část výrobní kapacity byla skutečně převedena z dotčeného výrobku na konvertované hliníkové fólie. Skutečně je možné na stejných válcovacích strojích vyrábět různé typy fólií, a proto lze rovněž dojít k závěru, že pokud by byla ziskovost dotčeného výrobku za podmínek spravedlivého obchodu obnovena, mohlo by výrobní odvětví Společenství na výrobu dotčeného výrobku uvolnit větší kapacitu. Tímto se tedy potvrzují předběžné závěry uvedené ve 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.5 Vývoj spotřeby na trhu Společenství
(92)
Jelikož nebyly ohledně vývoje spotřeby na trhu Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 133. a 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.6 Vývoj nákladů výrobního odvětví Společenství
(93)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Společenství dokázalo zvýšit své ziskové rozpětí, navzdory vyšším nákladům na suroviny, což je v rozporu s předběžným závěrem uvedeným ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Společenství nemohlo zvyšovat prodejní ceny stejným tempem, jakým rostly náklady na suroviny. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. Zaprvé, ačkoliv šetření nakonec ukázalo mírné zlepšení ziskovosti v roce 2007, neprošel růst zisku stejným vývojem jako rostoucí spotřeba Společenství. Zadruhé, když byl růst nákladů přenesen na odběratele, došlo k významným ztrátám objemu prodeje a podílu na trhu, vzhledem k dumpingovému dovozu na trhu, který se podbízel cenám výrobního odvětví Společenství. Z šetření rovněž vyplynulo, že pokles objemu výroby souvisel s prudkým nárůstem dumpingového dovozu, zatímco výrobní kapacita zůstala stabilní. V důsledku toho byly výrobní náklady přiřazeny k nižšímu objemu výroby, což zvýšilo jednotkovou cenu.
6.3 Závěr o příčinné souvislosti
(94)
Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 137. a 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1 Zájem výrobního odvětví Společenství
(95)
Jelikož nebyly ohledně zájmu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 142. až 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Zájem dovozců
(96)
Jelikož nebyly ohledně zájmu dovozců předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 146. až 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Zájem uživatelů
(97)
Podniky zabývající se převíjením fólií, které jsou hlavními uživateli dotčeného výrobku v Evropském společenství a které zastupuje Sdružení pro hliníkové fólie (Aluminium Foil Association), prohlásily, že:
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by náklady na dopravu spotřebitelských rolí z ČLR představovaly pouze malé procento hodnoty zboží (přibližně 1 % prodejní ceny) a téměř by neexistoval rozdíl v nákladech na dopravu dotčeného výrobku (přibližně 0,2 % prodejní ceny),
-
rozsáhlý sortiment, který podniky zabývající se převíjením fólií ve Společenství nabízejí, by nepředstavoval výhodu, protože maloobchodníci by rovněž byli schopni dotčený výrobek získávat ve velkém množství prostřednictvím samostatných smluv s dovozci/obchodníky se spotřebními rolemi,
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by výroba konvertovaných hliníkových fólií zůstala prioritou pro výrobce Společenství, kteří nemají o výrobu dotčeného výrobku zájem. V případě, že budou uložena konečná opatření, by dodávka dotčeného výrobku do Společenství nepokryla potřeby podniků zabývajících se převíjením fólií,
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by se konečná opatření, pokud budou uložena, měla rovněž vztahovat na výrobky o hmotnosti pod 10 kg. V opačném případě by uvedená opatření vedla k prudkému nárůstu dumpingového dovozu spotřebních rolí, zvláště z ČLR, což by mělo závažné negativní důsledky pro podniky zabývající se převíjením fólií ve Společenství a vedlo by ke ztrátě 4 000 pracovních míst ve Společenství. Tento názor rovněž podpořili vyvážející výrobci ze dvou dotčených zemí.
(98)
Důkazy předložené v souvislosti s náklady na dopravu jsou považovány za spolehlivé, a byly tudíž přijaty. Nicméně riziko, že dovoz dotčeného výrobku může být nahrazen dovozem navazujícího výrobku, není samo o sobě považováno za důvod pro neuplatnění antidumpingových opatření. Ve skutečnosti nebyly předloženy ani získány důkazy, které by ukazovaly, že uvedený dovoz by se významně zvýšil a při cenách, které se podbízejí vůči cenám podniků zabývajících se převíjením fólií ve Společenství. Nekalé obchodní praktiky vyvážejících výrobců navazujícího výrobku by musely být přezkoumány zvlášť na základě dostatečných přímých důkazů. Dále se předpokládá, že přechod na výrobu navazujícího výrobku ve větším množství v ČLR by velmi pravděpodobně nějakou dobu trval, jelikož by bylo zapotřebí nových investic do strojů a zavedení nových prodejních cest. Jakékoliv účinky budou proto pociťovány pouze ve střednědobém výhledu. Tvrzení týkající se počtu pracovních míst ve výrobním odvětví navazujícího výrobku ve Společenství nebylo podloženo. Uvedená čísla nejsou proto považována za spolehlivá. Na tomto základě se předběžné závěry uvedené ve 153. až 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly ohledně zájmu Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 150. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(100)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výpočet úrovně pro odstranění újmy by se spíše než na prodejní ceně dotčeného výrobku měl zakládat na výrobních nákladech. Stejný vývozce tvrdil, že cílový zisk, který byl použit pro výpočet úrovně pro odstranění újmy, byl příliš vysoký a měl dosahovat 1 %, což by více odpovídalo současné situaci na trhu, zvláště zhoršení hospodářské situace. Stejný vyvážející výrobce navíc znovu zopakoval, že měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly v kvalitě mezi vyváženým výrobkem a výrobkem vyráběným a prodávaným výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.
(101)
Pokud jde o první tvrzení, tj. že úroveň pro odstranění újmy by měla být stanovena na základě výrobních nákladů, poznamenává se, že použití takové metody nemá na výsledky žádný dopad, a je tudíž považováno na irelevantní. Pokud jde o výši cílového zisku, jak se uvádí ve 165. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo použito velmi konzervativní rozpětí zisku před zdaněním pro výrobce ve výši 5 %. Stejné rozpětí bylo rovněž navrženo v podnětu a bylo použito v předchozím šetření. Navrhovaný cílový zisk však nebyl na úrovni, která by umožňovala výrobnímu odvětví Společenství udržet výrobní kapacitu a nové investice, a bylo proto nutno jej zamítnout. Co se týče tvrzení o kvalitě výrobku, a jak již bylo nastíněno v 52. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že všechny typy výrobků mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti a základní využití bez ohledu na jejich specifickou kvalitu. Jelikož na podporu uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy, potvrzují se tímto předběžné závěry uvedené ve 164. až 166. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(102)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že cílem úrovně pro odstranění újmy by mělo být stanovení prodejních cen, které kompenzují samotnou ztrátu. To bylo nutno odmítnout, jelikož úroveň pro odstranění újmy je úroveň cen, které by Společenství mohlo v rozumné míře dosáhnout, pokud by dumpingový dovoz neexistoval.
(103)
Stejný vyvážející výrobce dále tvrdil, že cílový zisk by měl být stanoven na úrovni zisku dosaženého na začátku posuzovaného období, v tomto případě tedy ztráty. V takovém případě by rozpětí podbízení bylo de minimis.
(104)
Tento argument bylo nutné zamítnout vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství bylo ještě ovlivňováno předchozím dumpingem z Ruska a ČLR a rovněž dumpingovým dovozem pocházejícím z Brazílie. Byl proto učiněn závěr, že výrobní odvětví tohoto druhu by v tomto odvětví za normálních podmínek hospodářské soutěže mohlo přiměřeně dosáhnout ziskového rozpětí ve výši 5 %.
(105)
Jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění výše, aby bylo zajištěno srovnání na stejné obchodní úrovni, nebyl při výpočtu cenového podbízení brán v úvahu prodej vyvážejícího výrobce v Brazílii obchodníkovi, který s ním není ve spojení, a v důsledku toho nebyl tento prodej brán v úvahu ani při výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(106)
Jelikož nebyly ohledně úrovně pro odstranění újmy předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 164. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(107)
Konečné celostátní rozpětí újmy pro ČLR bylo vypočítáno na základě váženého průměru i) rozpětí újmy společnosti v ČLR, jíž nebylo přiznáno tržní ani individuální zacházení, a ii) nejvyššího rozpětí újmy stejné společnosti použitého na vývozní ceny a vycházejícího z údajů Eurostatu (které byly reprezentativní pro nespolupracující čínské vývozce). Na tomto základě bylo celostátní rozpětí újmy stanoveno na 30,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
8.2 Konečná opatření
(108)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené tímto dumpingovým dovozem a nesmí být vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
(109)
Pro konečná antidumpingová cla se navrhují tyto sazby:
Země
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Konečné rozpětí újmy
Konečné antidumpingové clo
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Všechny ostatní společnosti
27,6 %
17,6 %
17,6 %
ČLR
Alcoa Bohai a Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Všechny ostatní společnosti
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Arménie
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Všechny ostatní společnosti
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(111)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobců či prodejců) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobců či prodejců. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
8.3 Konečný výběr prozatímních cel
(112)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
8.4 Podoba opatření
(113)
V průběhu šetření nabídl jediný spolupracující vyvážející výrobce v Arménii a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Brazílii cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(114)
Obě nabídky byly přezkoumány. Nabídka brazilského vývozce odstraňuje poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezuje riziko obcházení. Pokud jde o nabídku arménského vývozce, vzhledem ke složité struktuře této skupiny společností a jejím složitým prodejním cestám existuje při prodeji stejného výrobku, avšak různého původu, stejným odběratelům a rovněž při prodeji různých výrobků stejným odběratelům různými prodejními společnostmi téže skupiny vysoké riziko křížové kompenzace. Arménský vývozce předložil po uplynutí lhůty stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení výrazně pozměněnou nabídku závazků. Je nutno podotknout, že kromě skutečnosti, že tato pozměněná nabídka byla předložena až po uplynutí lhůty, nemůže být přijata z následujícího důvodu: přestože společnost nabídla, že bude zboží prodávat pouze přímo prvnímu nezávislému odběrateli v EU, tj. do prodejní cesty nebudou zahrnuty dvě společnosti, které s ní jsou ve spojení, z šetření vyplynulo, že společnost prodává stejným odběratelům v EU i jiné výrobky. Společnost navíc prohlásila, že hodlá vyrábět a do EU prodávat nový typ výrobku, konkrétně konvertované hliníkové fólie. Jelikož je možné, že tento nový typ výrobku by mohl být prodáván stejným odběratelům v EU, nemůže ani pozměněná nabídka riziko křížové kompenzace v přijatelné míře omezit.
(115)
Rozhodnutím 2009/736/ES (4) přijala Komise nabídku závazků od společnosti Companha Brasileira de Aluminio (CBA). Rada uznává, že uvedená nabídka závazků odstraňuje poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezuje riziko obcházení. Nabídka společnosti Rusal Armenal se zamítá z důvodů uvedených ve 114. bodě odůvodnění a rovněž kvůli problémům s účetnictvím této společnosti, jak je objasněno ve 21. a 22. bodě odůvodnění výše.
(116)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, zda společnost CBA závazek splňuje, je osvobození od antidumpingového cla při podání žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze II, ii) skutečností, že dovážené zboží je vyrobeno, dodáno a fakturováno přímo společností CBA prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství, a iii) skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. V případě, že výše uvedené podmínky nejsou splněny, vzniká přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu povinnost zaplatit příslušné antidumpingové clo.
(117)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(118)
Dovozci by si měli být vědomi, že celní dluh může vzniknout jako běžné obchodní riziko při přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, jak uvádí 116. a 117. bod odůvodnění, i když závazek nabízený výrobcem, od kterého zboží přímo či nepřímo nakupovali, byl Komisí přijat.
(119)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by měly celní orgány, jakmile objeví náznak porušení závazku, okamžitě uvědomit Komisi.
(120)
Z důvodů uvedených výše považovala Komise závazek nabídnutý společností CBA za přijatelný a závazek předložený společností Armenal za nepřijatelný a dotčené společnosti byly informovány o základních skutečnostech, úvahách a povinnostech, na nichž bylo přijetí a zamítnutí založeno.
(121)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4.
9. MONITOROVÁNÍ
(122)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(123)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(124)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Arménie
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Všechny ostatní společnosti
13,4 %
A999
ČLR
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Všechny ostatní společnosti
30,0 %
A999
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Všechny ostatní společnosti
17,6 %
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
5. Uplatnění jednotlivých celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která splňuje požadavky stanovené v příloze I. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
Článek 2
1. Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2009/736/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
je vyráběn, dodáván a fakturován přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze II tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 287/2009 na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Arménie, Brazílie a ČLR se s konečnou platností vybírají, a to v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. září 2009.
REGOLAMENTO (CE) N. 925/2009 DEL CONSIGLIO
del 24 settembre 2009
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di fogli di alluminio originari dell’Armenia, del Brasile e della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Misure provvisorie
(1)
Con il regolamento (CE) n. 287/2009 (2) («regolamento provvisorio») la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di fogli d’alluminio originari dell’Armenia, del Brasile e della Repubblica popolare cinese («RPC»).
(2)
Il procedimento è stato avviato in seguito a una denuncia depositata da Eurométaux («il denunziante») per conto dei produttori che rappresentano una quota rilevante, in questo caso oltre il 25 %, della produzione comunitaria totale di fogli d’alluminio.
(3)
Come indicato al considerando 13 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2007 e il 30 giugno 2008 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2005 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo in esame»).
1.2. Fase successiva del procedimento
(4)
In seguito alla divulgazione dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stata decisa l’istituzione delle misure antidumping provvisorie («divulgazione delle conclusioni provvisorie»), diverse parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto l’opportunità di essere sentite.
(5)
Successivamente all’istituzione delle misure antidumping provvisorie la Commissione ha continuato l’inchiesta sugli aspetti legati al dumping, al pregiudizio e all’interesse della Comunità e ha proseguito la sua analisi e le visite destinate a verificare le informazioni contenute nel questionario fornite da alcuni produttori esportatori e da alcuni produttori comunitari.
(6)
Sono state effettuate altre cinque visite di verifica presso le sedi dei seguenti produttori comunitari:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Regno Unito,
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Granducato di Lussemburgo,
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Francia,
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Polonia,
-
Hydro Aluminium Inasa, SA, Irurtzun, Spagna.
(7)
Una visita supplementare è stata effettuata presso la sede della seguente società collegata con i produttori esportatori:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Spagna.
(8)
Tre visite supplementari sono state effettuate presso le sedi dei seguenti produttori esportatori:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai e Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.
(9)
Una visita è stata inoltre effettuata presso la società Shanghai Futures Exchange, Shanghai.
(10)
Tutte le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare l’istituzione di misure antidumping definitive sulle importazioni di fogli d’alluminio originari dell’Armenia, del Brasile e della RPC e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori. È stato inoltre fissato un termine dalla divulgazione di queste informazioni entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni.
(11)
Sono state esaminate le osservazioni comunicate oralmente o per iscritto dalle parti interessate e, ove opportuno, le conclusioni definitive sono state modificate di conseguenza.
1.3. Ambito dell’inchiesta
(12)
Il produttore esportatore brasiliano ha asserito che la Russia avrebbe dovuto essere inclusa nell’ambito dell’inchiesta poiché, durante l’intero periodo in esame i volumi delle importazioni dalla Russia e le quote di mercato della stessa erano considerevoli, al punto da superare quelle dell’Armenia. Inoltre, il produttore esportatore brasiliano ha sostenuto che i prezzi delle importazioni dalla Russia erano pari a quelli delle importazioni dei paesi interessati e che, al momento dell’apertura del procedimento, sussistevano elementi di prova sufficienti a comprovare, a prima vista, l’esistenza di pratiche di dumping.
(13)
Nell’esaminare la denuncia, la Commissione è giunta alla conclusione che, per quanto riguarda la Russia, non sussistevano, a prima vista, sufficienti elementi di prova del dumping. Di conseguenza, la non inclusione della Russia nella denuncia è stata ritenuta giustificata. In assenza di elementi comprovanti l’esistenza di dumping, poco importa che i volumi delle importazioni e/o le quote di mercato delle importazioni originarie della Russia fossero effettivamente più ingenti di quelli di uno o più paesi oggetto dell’inchiesta. L’argomentazione del produttore esportatore brasiliano è stata pertanto respinta.
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(14)
Le industrie utilizzatrici comunitarie, vale a dire le «imprese di avvolgimento», hanno ribadito che il prodotto in esame dovrebbe comprendere anche le bobine standard, cioè rotoli di fogli di alluminio di peso inferiore a 10 kg, perché se si adottano misure unicamente per le importazioni di fogli di alluminio di peso superiore a 10 kg («rotoli jumbo»), si potrebbe provocare un aumento delle esportazioni di rotoli standard a basso prezzo dai paesi interessati. Esse hanno inoltre sostenuto che entrambi i prodotti presentano sostanzialmente le stesse caratteristiche; l’unica differenza consiste nel tipo di imballaggio.
(15)
Nei considerando da 15 a 19 del regolamento provvisorio si è concluso che le bobine standard e i rotoli jumbo sono prodotti diversi per quanto riguarda le caratteristiche fisiche e gli usi finali di base. La successiva inchiesta ha confermato tali conclusioni. Le differenze fisiche tra i rotoli standard e quelli jumbo vanno infatti al di là del semplice imballaggio, in quanto il prodotto in esame deve essere ribobinato prima di essere reimballato e rivenduto al cliente finale. È stato inoltre stabilito che gli acquirenti, i canali di vendita e gli utilizzi di base sono diversi. Non si è ritenuto pertanto opportuno includere le bobine standard nella definizione del prodotto di cui alla presente inchiesta.
(16)
L’affermazione secondo la quale le importazioni di rotoli jumbo possono essere sostituite da importazioni di bobine standard sarà esaminata nei considerando da 97 a 99.
(17)
In mancanza di ulteriori osservazioni riguardo al prodotto in esame e al prodotto simile, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 14 a 21 del regolamento provvisorio.
3. TRATTAMENTO RISERVATO ALLE SOCIETÀ OPERANTI IN CONDIZIONI DI ECONOMIA DI MERCATO (TEM) E PAESE DI RIFERIMENTO
3.1. Armenia
(18)
L’unico produttore esportatore armeno ha contestato le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 24 a 31 del regolamento provvisorio.
(19)
La società ha affermato innanzitutto che la Commissione ha sbagliato nel ritenere che una società armena dovrebbe richiedere il TEM, dal momento che l’Armenia è un paese a economia di mercato ai sensi dell’accordo antidumping dell’OMC e che tale paese non dovrebbe più essere citato nella nota relativa all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base antidumping.
(20)
Tuttavia, come precisato nel considerando 25 del regolamento provvisorio, l’Armenia è esplicitamente menzionata nella nota dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base come facente parte dei paesi non retti da un’economia di mercato. Il trattamento applicato ai produttori esportatori dei paesi che sono membri dell’OMC senza essere paesi a economia di mercato è indicato all’articolo 2, paragrafo 7, lettera b). Tali disposizioni sono state pienamente rispettate nella presente inchiesta. L’argomentazione è stata quindi nuovamente respinta.
(21)
La società ha inoltre affermato di aver soddisfatto il secondo criterio per ottenere il TEM, mentre dalle conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 27 a 29 del regolamento provvisorio era emerso che tale criterio non era stato rispettato. La società ha fondato la sua affermazione sulla presentazione dei suoi conti relativi al 2007 che non erano stati comunicati in occasione della visita di verifica cui era stata sottoposta prima dell’istituzione delle misure provvisorie. La società ha ribadito che, a suo avviso, il secondo criterio TEM non prevede che i conti della società siano elaborati conformemente a norme contabili internazionali e che basti il rispetto delle norme contabili nazionali armene, dal momento che l’Armenia è membro dell’OMC.
(22)
Questa argomentazione è stata respinta. La società deve disporre di un’unica e chiara documentazione contabile conformemente alle norme contabili internazionali. Le irregolarità rilevate dai revisori contabili per gli esercizi finanziari 2006 e 2007 erano tali da dimostrare chiaramente che la contabilità della società non era stata redatta conformemente alle norme contabili internazionali e che essa non poteva pertanto comprovare di aver soddisfatto il secondo criterio TEM. Di fatto, i criteri per l’ottenimento del TEM fanno riferimento a norme internazionali e il fatto di appartenere all’OMC non cambia nulla. Inoltre, l’appartenenza all’OMC non costituisce di per sé una garanzia della prevalenza di condizioni di economia di mercato nell’attività economica di una società.
(23)
La società ha inoltre affermato di soddisfare il terzo criterio TEM, mentre al considerando 30 del regolamento provvisorio era stato provvisoriamente concluso il contrario, tenuto conto dei problemi legati alla vendita di azioni dallo Stato armeno e della concessione gratuita di terre alla società da parte dello stesso. La società ha dichiarato che la questione della concessione di terreni a titolo gratuito era priva di importanza e che andava dissociata dall’altra questione relativa alla vendita di azioni, a suo avviso altrettanto insignificante.
(24)
Anche questa argomentazione è stata respinta. Il fatto che i terreni fossero stati ottenuti a costo zero e che possano essere venduti pagando il loro valore catastale allo Stato (notevolmente inferiore al suo valore di mercato) fa sì che tali terreni costituiscano un importante e prezioso attivo per la società, che non appare nei suoi conti e, di conseguenza, incide in maniera significativa sui suoi costi. In aggiunta, la società non è riuscita a dimostrare che la distorsione causata dalla vendita di azioni a un prezzo inferiore al prezzo nominale era insignificante.
(25)
Si può pertanto concludere che le due questioni riguardanti la conformità al terzo criterio TEM indicano distorsioni derivanti dal precedente sistema a economia non di mercato.
(26)
Si conferma pertanto la conclusione secondo cui va negata la concessione del TEM a tale società.
3.2. Repubblica popolare cinese
(27)
Un produttore esportatore della RPC ha contestato le conclusioni provvisorie di cui al considerando 32 del regolamento provvisorio. Egli ha ribadito la sua affermazione secondo la quale la Commissione non avrebbe dovuto comparare le quotazioni di Shanghai Futures Exchange (il «SHFE») e London Metal Exchange (il «LME»), su una base esclusiva dell’IVA, e che, senza tale adeguamento, i prezzi sarebbero stati simili durante il PI.
(28)
Questa argomentazione è stata respinta per le ragioni esposte nel considerando 38 del regolamento provvisorio: i prezzi devono essere infatti comparati su base di parità. I produttori cinesi del prodotto in esame pagano l’IVA sui loro acquisti di alluminio primario. La maggior parte di quest’IVA è quindi recuperata sulla vendita del prodotto finito, sia che esso sia rivenduto sul mercato interno (nel qual caso è possibile recuperare l’intera somma) o che sia destinato all’esportazione (nel qual caso, per alcune merci, il governo cinese prevede un recupero dell’IVA limitato a determinate percentuali in certi periodi). L’inclusione di un importo minimo di IVA non recuperabile non è stata tale da influire in maniera determinante sulle predette conclusioni.
(29)
Occorre inoltre ricordare che la differenza significativa osservata durante il PI tra le quotazioni del LME e quelle del SHFE dimostra che lo Stato interviene nel meccanismo di fissazione dei prezzi dell’alluminio primario, conclusione questa già enunciata nel considerando 32 del regolamento provvisorio e confermata dopo la visita dei servizi della Commissione allo SHFE.
(30)
Tale visita ha confermato che lo Stato ha un ruolo primario nella fissazione dei prezzi sul SHFE e che interferisce con i meccanismi di fissazione dei prezzi, tenuto conto, in particolare, della sua posizione in quanto venditore di alluminio primario e acquirente tramite lo State Reserve Bureau e altri organismi dello Stato. Inoltre lo Stato fissa limiti di prezzo giornalieri attraverso la regolamentazione del SHFE che è stata approvata dall’organismo di regolamentazione dello Stato, la China Securities Regulatory Commission (la «CSRC»). È evidente inoltre il SHFE è una borsa aperta esclusivamente alle società registrate nella RPC e ai cittadini cinesi e che non vi è un arbitraggio reale tra il SHFE e le borse internazionali al di fuori della RPC. Ne sono una chiara dimostrazione le differenze significative delle quotazioni sul SHFE e quelle nelle borse internazionali tra cui il LME. Inoltre, quando un contratto futures sul SHFE si conclude con una consegna fisica, questa può aver luogo soltanto in un deposito autorizzato situato sul territorio cinese, a differenza di quanto succede nelle borse internazionali, che prevedono consegne in qualsiasi parte nel mondo. Tali norme in materia di consegna fanno sì che il mercato interno cinese resti isolato dal mercato mondiale e che la distorsione dei prezzi giovi soltanto alle società cinesi.
(31)
Si confermano pertanto le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 22 a 40.
3.3. RPC e Armenia - Trattamento individuale (TI)
(32)
In assenza di osservazioni si confermano le conclusioni provvisorie relative al produttore esportatore armeno di cui al considerando 42 del regolamento provvisorio.
(33)
Un produttore esportatore cinese ha contestato la conclusione provvisoria di cui al considerando 42 del regolamento provvisorio, secondo la quale non doveva essergli concesso il TI. Questo rifiuto era giustificato dal fatto che la maggioranza del capitale della società è detenuta dallo Stato. La società ha obiettato che il TI le andava concesso giacché la partecipazione dello Stato al capitale avveniva per il tramite di una società quotata alla borsa di Hong Kong e che nel consiglio d’amministrazione non era presente alcun funzionario dello Stato.
(34)
Tali argomentazioni sono state respinte. Lo Stato è socio maggioritario della società e, pertanto, il consiglio d’amministrazione, che la gestisce, è responsabile nei confronti dell’azionista ultimo, vale a dire lo Stato. La società è stata inoltre incapace di dimostrare, né ha fornito alcun elemento di prova del fatto che lo Stato non poteva interferire nelle decisioni commerciali della società attraverso le decisioni del consiglio d’amministrazione di quest’ultima.
(35)
Si confermano pertanto le conclusioni provvisorie di cui ai considerando 41 e 42 del regolamento provvisorio.
3.4. Paese di riferimento
(36)
In assenza di osservazioni, si confermano le conclusioni provvisorie secondo cui la scelta della Turchia come paese di riferimento è appropriata e ragionevole, conformemente ai considerando da 43 a 52 del regolamento provvisorio.
4. DUMPING
4.1. Brasile
(37)
In assenza di osservazioni, si confermano pertanto le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 53 a 68 del regolamento provvisorio.
4.2. Armenia
(38)
L’unico produttore esportatore armeno ha contestato le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 69 a 77 del regolamento provvisorio. La società ha sostenuto che le detrazioni effettuate a norma dell’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base per le spese generali, amministrative e di vendita («SGAV») e un margine di profitto ragionevole ricavato da vendite tramite società collegate non erano giustificate.
(39)
Dall’esame è risultato che alcune vendite non sono state effettuate tramite importatori collegati stabiliti nella Comunità. In tali circostanze non erano giustificati gli adeguamenti ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base; i calcoli sono stati pertanto rivisti di conseguenza.
4.3. RPC
(40)
In assenza di osservazioni, si confermano le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 78 a 82 del regolamento provvisorio.
(41)
Per calcolare il margine di dumping residuo per la RPC, la metodologia provvisoria di cui al considerando 83 del regolamento provvisorio è stata modificata in modo tale che il margine sia calcolato sulla base della media ponderata i) del margine di dumping globale calcolato per la società alla quale sono stati negati sia il TEM che il TI; e ii) della transazione più elevata oggetto di dumping di tale società, applicata ai prezzi all’esportazione rilevati in Comext (rappresentativi degli esportatori cinesi che non hanno collaborato all’inchiesta). Su tale base, il margine di dumping a livello nazionale è stato fissato al 47,0 % del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto.
4.4. Margini di dumping definitivi
Paese
Società
Margine di dumping definitivo
Brasile
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Tutte le altre società
27,6 %
RPC
Alcoa Bohai e Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Tutte le altre società
47,0 %
Armenia
RUSAL Armenal
33,4 %
Tutte le altre società
33,4 %
5. PREGIUDIZIO
5.1. Produzione comunitaria e definizione dell’industria comunitaria
(42)
Come indicato nel considerando 87 del regolamento provvisorio, la denuncia è stata deposta da Eurométaux a nome e per conto di quattro produttori comunitari che hanno collaborato all’inchiesta. Un altro produttore ha sostenuto la denuncia e un produttore vi si è opposto. Si considera pertanto che i cinque produttori autori o sostenitori della denuncia costituiscano l’industria comunitaria (l’«IC») ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(43)
In assenza di osservazioni relative alla produzione e alla definizione dell’industria comunitaria, si confermano i considerando 86 e 87 del regolamento provvisorio.
5.2. Consumo comunitario
(44)
Il produttore esportatore armeno ha contestato la determinazione del consumo comunitario sostenendo che si sarebbe dovuto tener conto delle vendite dell’IC sul «captive market» o mercato «prigioniero». Tale società ha inoltre sostenuto che le stime incluse nella denuncia non erano una base affidabile per stabilire il consumo nella Comunità e ha fatto riferimento a uno studio di mercato indipendente.
(45)
Per quanto riguarda il presunto uso vincolato, si è riscontrato che durante il PI al mercato prigioniero era destinato soltanto un quantitativo molto limitato e che si trattava delle vendite effettuate da un solo un produttore comunitario nel corso del primo anno del periodo in esame. Si è ritenuto pertanto che il volume in questione poteva avere tutt’al più un effetto trascurabile sulla situazione globale.
(46)
Per quanto riguarda la determinazione del consumo comunitario totale, si è ritenuto che la metodologia applicata allo stadio provvisorio era ragionevole e che aveva permesso di ottenere un quadro abbastanza completo della situazione reale. Il produttore esportatore armeno non ha spiegato in cosa la metodologia usata dalle istituzioni comunitarie non era ragionevole e avrebbe pertanto prodotto, secondo lui, risultati inaffidabili. Si è constatato che lo studio citato dal produttore esportatore armeno non era direttamente pertinente in quanto faceva riferimento a tipi diversi di fogli di alluminio e comprendeva dati relativi a società di paesi terzi impossibili da verificare. Inoltre, le conclusioni provvisorie relative al consumo comunitario totale figuranti nella tabella 1 del considerando 90 del regolamento provvisorio sono state confermate da altre parti interessate, compresi gli importatori indipendenti in relazione all’IC.
(47)
In base a quanto precede si è concluso che il consumo comunitario totale, quale risulta dal regolamento provvisorio, fornisce un quadro affidabile della situazione reale.
(48)
In assenza di altre osservazioni relative al consumo comunitario, si confermano i considerando da 88 a 90 del regolamento provvisorio.
5.3. Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni in esame
(49)
Dopo la divulgazione delle conclusioni provvisorie il produttore esportatore brasiliano ha ribadito la sua affermazione secondo la quale il prodotto originario del Brasile soddisfa norme di qualità più elevate, quali un grado minimo di resistenza e di allungamento alla trazione che consente una gamma di applicazioni più ampia e la vendita a una gamma di acquirenti più vasta rispetto al prodotto esportato dagli altri due paesi interessati. Si è pertanto asserito che esistevano diversi tipi di segmenti di mercato per i fogli di alluminio, a seconda della qualità del prodotto, e che soltanto il prodotto brasiliano soddisfa i criteri per la vendita di prodotti di marca di elevata qualità.
(50)
L’esportatore brasiliano ha inoltre ribadito che i canali di vendita e i metodi di distribuzione dei suoi prodotti erano diversi. Egli ha sostenuto, in particolare, che le esportazioni brasiliane erano effettuate principalmente tramite operatori commerciali, mentre i produttori esportatori armeni e cinesi vendono direttamente alle imprese di avvolgimento nella Comunità. Si è affermato inoltre che l’esportatore brasiliano intrattiene da tempo relazioni commerciali stabili con acquirenti specifici nella Comunità, mentre l’ingresso nel mercato comunitario degli esportatori armeni e cinesi è di data recente.
(51)
Infine, lo stesso produttore esportatore ha dichiarato che l’evoluzione del volume delle importazioni e delle quote di mercato differiva da quella degli altri paesi esportatori, a riprova del fatto che le condizioni di concorrenza erano effettivamente diverse.
(52)
Per quanto riguarda la prima affermazione, vale a dire la differenza tra le norme di qualità, l’inchiesta ha rivelato che, nonostante le differenze di qualità, il mercato dei fogli di alluminio era determinato principalmente dai prezzi e che le differenze di qualità hanno avuto soltanto un ruolo secondario nella scelta di un fornitore. Tali conclusioni sono state confermate dagli importatori che hanno collaborato e dagli utilizzatori interessati. L’obiezione infondata del produttore esportatore brasiliano, ossia che il mercato dei fogli di alluminio era ripartito in diversi segmenti a seconda della qualità dei prodotti, non ha potuto essere confermata nel quadro della presente inchiesta e l’asserzione al riguardo ha dovuto essere respinta.
(53)
Per quanto riguarda la presunta esistenza di differenti canali di vendita e metodi di distribuzione, occorre notare che il produttore esportatore brasiliano non contesta il fatto di aver venduto i suoi prodotti tramite un operatore commerciale indipendente e direttamente a imprese di avvolgimento stabilite nella Comunità. Si è ritenuto pertanto che i canali di vendita erano gli stessi. Il fatto che l’esportatore brasiliano abbia instaurato negli anni passati solide relazioni commerciali non significa che tali prodotti non debbano beneficiare delle stesse condizioni di concorrenza dei prodotti di concorrenti affacciatisi di recente sul mercato. Il produttore esportatore non ha né affermato, né dimostrato che i suoi clienti non si rivolgerebbero ad altri fornitori qualora lo ritenessero opportuno. Pertanto, il fatto che l’esportatore brasiliano sia da lungo tempo presente sul mercato comunitario non permette di concludere che i suoi prodotti si trovano in una situazione di concorrenza diversa da quella dei prodotti importati dall’Armenia e dalla RPC. L’asserzione in tal senso è stata di conseguenza respinta.
(54)
Infine, per quanto riguarda l’evoluzione delle importazioni, il produttore esportatore brasiliano non ha presentato informazioni o prove supplementari; si confermano pertanto le conclusioni provvisorie di cui al considerando 93.
(55)
Dopo la divulgazione delle conclusioni provvisorie il produttore esportatore armeno ha affermato che le importazioni dall’Armenia non dovevano essere cumulate con le altre importazioni ai fini dell’analisi del pregiudizio dati i modesti volumi importati, la scarsa quota di mercato dell’Armenia, la tendenza alla stagnazione delle importazioni e le differenze di qualità presumibilmente significative tra il prodotto esportato dall’Armenia e quelli esportati dal Brasile e dalla RPC.
(56)
Questa obiezione non ha potuto essere accolta in quanto si è accertato il rispetto di tutte le condizioni necessarie per una valutazione cumulativa conformemente all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base:
-
Come stabilito a titolo provvisorio e come confermato dianzi ai considerando 38 e 39, il margine di dumping stabilito per l’Armenia era superiore alla soglia de minimis, conformemente all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base.
-
Il volume delle importazioni dall’Armenia non era trascurabile ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base, in quanto, come risulta dal considerando 96 (tabella 4) del regolamento provvisorio, la quota di mercato di tale paese era pari al 5,26 %. Inoltre, si è constatato che le importazioni dall’Armenia hanno registrato una notevole crescita tra il 2006 e la fine del PI, nonostante la reintroduzione delle importazioni dalla RPC e il volume considerevole delle importazioni dal Brasile durante il periodo in esame.
-
Per quanto riguarda le condizioni di concorrenza tra i prodotti importati dai paesi interessati e, in particolare, per quanto riguarda le obiezioni sollevate relativamente alle significative differenze di qualità tra i prodotti importati, di cui al considerando 52, si è constatato che i prodotti provenienti dall’Armenia presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e sono stati destinati agli stessi usi essenziali, a prescindere dalla loro qualità specifica. Si osserva, inoltre, che questo produttore esportatore ha annunciato la sua intenzione di riorientare la sua produzione verso fogli di alluminio di qualità ancora superiore, destinati alla trasformazione; ciò significa che l’argomentazione riguardante la qualità presumibilmente mediocre dei prodotti fabbricati potrebbe essere esagerata.
(57)
Le obiezioni sollevate a tale riguardo dal produttore esportatore armeno non sono state pertanto accolte.
(58)
In assenza di altre osservazioni relative alla valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni interessate, conformemente all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base, si confermano le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 91 a 94 del regolamento provvisorio.
5.4. Importazioni dai paesi interessati
5.4.1. Volume e quota di mercato dei paesi interessati
(59)
In assenza di osservazioni relative alle importazioni dai paesi interessati, si confermano le conclusioni di cui ai considerando 95 e 96 del regolamento provvisorio.
5.4.2. Prezzi
(60)
In assenza di osservazioni relative ai prezzi delle importazioni interessate, si confermano le conclusioni di cui al considerando 97 del regolamento provvisorio.
5.4.3. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(61)
Il produttore esportatore brasiliano ha contestato la metodologia utilizzata per calcolare il margine di sottoquotazione a esso applicabile. A questo proposito, il produttore esportatore ha affermato che i margini di sottoquotazione non sono stati calcolati allo stesso stadio commerciale. Egli ha sostenuto pertanto che le vendite brasiliane all’esportazione erano destinate principalmente a un importatore indipendente che rivende il prodotto alle imprese di avvolgimento, mentre l’IC vende direttamente a queste ultime. Le spese generali, amministrative e di vendita («SGAV») e il profitto del commerciante avrebbero dovuto pertanto essere aggiunti al prezzo all’esportazione. L’inchiesta ha rivelato che le vendite all’esportazione del produttore esportatore brasiliano, contrariamente a quanto da lui affermato, non erano destinate in primis a un importatore indipendente, in quanto più del 70 % di tali vendite era destinato direttamente alle imprese di avvolgimento. Dall’inchiesta è inoltre risultato che l’IC ha venduto il prodotto interessato principalmente a imprese di avvolgimento e solo alcune a operatori commerciali. Per tale ragione e per garantire che il raffronto riguardasse lo stesso stadio commerciale, si è deciso di escludere le vendite destinate all’operatore commerciale e di basare il calcolo della sottoquotazione dei prezzi soltanto sulle vendite dirette alle imprese di avvolgimento. Essendo pari ad oltre il 70 % del volume totale delle vendite del produttore esportatore nella Comunità, tali vendite sono state considerate pertanto rappresentative.
(62)
Lo stesso produttore esportatore brasiliano ha sollevato un’altra questione, vale a dire che si sarebbe dovuto operare un adeguamento per tener conto delle differenze di qualità tra il prodotto importato e il prodotto dell’IC. Tuttavia, l’inchiesta ha chiaramente dimostrato che la qualità non è un fattore determinante, poiché la scelta dell’utilizzatore finale è influenzata più dal prezzo che da eventuali differenze di qualità (ad esempio, lo spessore del foglio).
(63)
In base a quanto precede, la sottoquotazione media ponderata dei prezzi, espressa in percentuale dei prezzi di vendita dell’IC a clienti indipendenti a livello franco fabbrica, corrispondeva al 9,6 % per il Brasile.
(64)
In assenza di altre osservazioni relative alla sottoquotazione, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 98 a 100 del regolamento provvisorio.
5.5. Situazione dell’industria comunitaria
(65)
Come risulta dal considerando 42, i fattori di pregiudizio sono stati determinati sulla base di informazioni debitamente verificate fornite da cinque produttori comunitari. Dopo la determinazione provvisoria del pregiudizio, un sesto produttore comunitario ha inviato risposte al questionario che non hanno potuto, tuttavia, essere verificate più a fondo e di cui non si è pertanto tenuto conto nella determinazione definitiva del pregiudizio. Al termine delle visite di verifica sul posto, alcuni fattori di pregiudizio hanno dovuto essere rivisti sulla base degli elementi di prova raccolti presso le sedi delle società oggetto di verifica. Pertanto, conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l’esame dell’incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull’IC e la valutazione dell’insieme dei fattori economici che hanno influito sulla situazione di tale industria durante il periodo in esame sono stati rivisti di conseguenza.
5.5.1. Produzione, capacità e utilizzazione degli impianti
Tabella 1: Produzione, capacità e utilizzazione degli impianti
2005
2006
2007
PI
Produzione in tonnellate
50 952
48 467
40 071
32 754
Produzione (valore indicizzato)
100
95
79
64
Capacità produttiva (in tonnellate)
59 400
59 400
59 400
59 400
Capacità produttiva (valore indicizzato)
100
100
100
100
Utilizzazione della capacità produttiva
86 %
81 %
67 %
55 %
Utilizzazione della capacità produttiva (valore indicizzato)
100
94
79
64
(66)
Come risulta dalla tabella che precede, tra il 2005 e il PI il volume di produzione dell’IC registrava ancora un andamento nettamente negativo. Per quanto riguarda la capacità di produzione totale, le conclusioni definitive hanno confermato la riduzione del tasso di utilizzazione degli impianti durante il periodo in esame.
5.5.2. Volume delle vendite, quote di mercato, crescita e prezzo unitario medio nella CE
(67)
La tabella seguente indica la redditività dell’IC in relazione alle sue vendite ad acquirenti indipendenti nella Comunità.
Tabella 2: Volume delle vendite, quota di mercato, prezzi e prezzi unitari medi nella Comunità
2005
2006
2007
PI
Volume delle vendite (t)
43 661
45 191
37 207
30 310
Volume delle vendite (valore indicizzato)
100
104
85
70
Quota di mercato
48 %
53 %
34 %
33 %
Prezzo unitario in EUR/t
2 566
3 045
3 219
3 068
Prezzi unitari (valore indicizzato)
100
119
125
120
(68)
Come stabilito a titolo provvisorio, mentre il consumo comunitario è aumentato del 4 % durante il periodo in esame, il volume delle vendite dell’IC è diminuito del 30 %, il che significa che tale industria non ha potuto beneficiare della crescita del consumo. Di conseguenza, la quota di mercato dell’IC è scesa dal 48 % nel 2005 al 33 % nel corso del PI.
(69)
Ne consegue che, per quanto riguarda la redditività dell’IC dal punto di vista delle sue vendite ad acquirenti indipendenti nella Comunità, le conclusioni definitive non differiscono granché dalle conclusioni provvisorie.
5.5.3. Scorte
(70)
I dati sottoindicati rappresentano il volume delle scorte alla fine di ciascun periodo.
Tabella 3: Scorte
2005
2006
2007
PI
Scorte (in tonnellate)
1 789
1 711
2 148
2 355
Scorte (valore indicizzato)
100
96
120
132
(71)
Come indicato nel considerando 107 del regolamento provvisorio, l’inchiesta ha rivelato che le scorte non possono essere considerate un fattore di pregiudizio importante dal momento che la produzione viene realizzata in maggior parte sulla base di ordinativi. Pertanto, l’andamento delle scorte è indicato a titolo informativo. Benché le conclusioni definitive rivelino al momento un aumento significativo del 32 % del livello delle scorte, si è constatato che tale evoluzione è dovuta all’esistenza di una presenza momentanea di scorte presso una società; pertanto, essa non è considerata rappresentativa di una tendenza reale.
5.5.4. Investimenti e capacità di ottenere capitali
Tabella 4: Investimenti
2005
2006
2007
PI
Investimenti (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investimenti (valore indicizzato)
100
11
19
56
(72)
Gli investimenti dell’IC sono diminuiti notevolmente, il che conferma la tendenza indicata nel considerando 108 del regolamento provvisorio. In assenza di variazioni significative e di osservazioni riguardo agli investimenti realizzati dall’IC tra il 2005 e il PI, si confermano le conclusioni di cui al considerando 108 del regolamento provvisorio.
5.5.5. Redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa
Tabella 5: Redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa
2005
2006
2007
PI
Redditività sulle vendite CE
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Utili sul totale del capitale investito
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Flusso di cassa
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
La tabella di cui sopra indica che la redditività dell’IC è avanzata leggermente durante il periodo in esame, assestandosi tuttavia su livelli negativi nel PI, scendendo molto al di sotto del margine di profitto perseguito (5 %). Come risulta dalle tabelle 1 e 2, l’inchiesta ha rivelato che il deterioramento della redditività dell’IC ha comportato, in particolare, un netto calo del volume di produzione e di vendita di tale industria. Ne consegue che l’IC, confrontata con importazioni oggetto di dumping, ha perso volumi di vendita e quote di mercato nello sforzo di contenere tali perdite. In conclusione, nonostante gli utili marginali del 2007, l’IC ha subito nuovamente leggere perdite nel PI; si può concludere, pertanto, che essa ha subito un notevole pregiudizio. Le conclusioni riviste relative alla redditività non hanno modificato le conclusioni provvisorie a tale riguardo e le conclusioni definitive non smentiscono quanto già affermato, cioè che la redditività globale si è attestata a livelli molto bassi, se non negativi, nonostante il sostanziale aumento del consumo nel 2007 e durante il PI.
(74)
Il rendimento del capitale investito è stato ricalcolato sulla base dei dati verificati forniti dall’IC, utilizzando la metodologia descritta nel considerando 110 del regolamento provvisorio. Di conseguenza, questo indicatore è risultato positivo nel 2007, riflettendo il leggero profitto realizzato dall’IC nel corso dello stesso periodo.
(75)
Per quanto riguarda il flusso di cassa, anche le conclusioni definitive sono state riviste sulla base dei dati verificati comunicati dall’IC. Quest’indicatore conferma che l’IC si è sforzata di reagire al forte e repentino incremento delle importazioni in dumping dai paesi interessati, mantenendo i suoi prezzi di vendita al livello più elevato possibile, a detrimento dei volumi di vendita e delle quote di mercato.
5.5.6. Occupazione, produttività e salari
Tabella 6: Occupazione, produttività e salari
2005
2006
2007
PI
Numero di dipendenti
482
460
386
343
Numero di dipendenti (valore indicizzato)
100
95
80
71
Costi salariali
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Costi salariali (valore indicizzato)
100
96
80
71
Costo medio del lavoro
28 226
28 359
28 195
28 122
Costo medio del lavoro (valore indicizzato)
100
100
100
100
Produttività (t/dipendente)
106
105
104
96
Produttività (indice)
100
100
98
90
(76)
Dopo la revisione dei dati si può concludere che l’evoluzione dell’occupazione, della produttività e dei salari dell’IC tra il 2005 e il PI è stata pressoché identica a quella osservata nel regolamento provvisorio. In assenza di variazioni significative e di osservazioni, si confermano le conclusioni di cui al considerando 112 del regolamento provvisorio.
5.5.7. Entità del margine di dumping
(77)
In assenza di osservazioni in merito alle considerazioni di cui sopra, si confermano le conclusioni di cui al considerando 113 del regolamento provvisorio.
5.5.8. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(78)
In assenza di osservazioni in merito alle considerazioni di cui sopra, si confermano le conclusioni di cui al considerando 114 del regolamento provvisorio.
5.5.9. Crescita
(79)
In assenza di osservazioni in merito alle considerazioni di cui sopra, si confermano le conclusioni di cui al considerando 115 del regolamento provvisorio.
5.6. Conclusioni relative al pregiudizio
(80)
In assenza di ulteriori osservazioni relative alla situazione dell’industria comunitaria, si confermano le conclusioni secondo cui l’industria comunitaria ha subito un notevole pregiudizio, come risulta dai considerando da 116 a 118 del regolamento provvisorio.
6. NESSO DI CAUSALITÀ
6.1. Effetti delle importazioni oggetto di dumping
(81)
Il produttore esportatore armeno ha affermato che durante il periodo in esame la quota di mercato delle importazioni dall’Armenia non era mediamente tale da giustificare il pregiudizio subito dall’industria comunitaria. Uno dei produttori esportatori cinesi ha asserito che, dal momento che la redditività dell’IC è andata aumentando parallelamente alle importazioni dalla RPC, queste ultime non hanno arrecato pregiudizio.
(82)
Come indicato nei considerando da 91 a 94 del regolamento provvisorio e come confermato sopra nei considerando da 49 a 58, sono state soddisfatte le condizioni per l’esame cumulativo delle importazioni da tutti i paesi oggetto dell’inchiesta al fine di valutare l’impatto delle importazioni in dumping sulla situazione dell’industria comunitaria, conformemente all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base.
(83)
Per quanto riguarda l’evoluzione della redditività dell’IC, le cifre riviste non danno un quadro d’insieme radicalmente diverso del pregiudizio subito. L’IC ha visto le sue perdite diminuire tra il 2005 e il 2006 e la sua redditività aumentare leggermente nel 2007 (0,2 %). Il livello di redditività è poi diminuito nel PI, registrando un tasso leggermente negativo (- 0,1 %).
(84)
Si ricorda, inoltre, che, stando al considerando 121 del regolamento provvisorio e al considerando 73, il deterioramento della situazione dell’IC si è tradotto principalmente in una significativa contrazione del suo volume di produzione e di vendita. Ne consegue che l’IC, confrontata con importazioni oggetto di dumping, ha perso volumi di vendita e quota di mercato nello sforzo di contenere tali perdite. In conclusione, nonostante gli utili marginali che l’IC ha realizzato nel 2007, si conferma che essa ha subito un notevole pregiudizio, in quanto le conclusioni riviste relative alla redditività rivelano perdite nel corso del PI. Poiché il deterioramento della situazione dell’IC ha coinciso con l’incremento delle importazioni dai paesi interessati, si confermano le conclusioni di cui al considerando 123 del regolamento provvisorio.
(85)
Si conclude, pertanto, che la pressione esercitata dalle importazioni oggetto di dumping, il cui volume e la cui quota di mercato sono considerevolmente aumentati a partire dal 2006, ha avuto un ruolo decisivo nel pregiudizio subito dall’industria comunitaria. Gli argomenti di cui sopra sono pertanto respinti.
6.2. Effetti di altri fattori
6.2.1. Importazioni originarie di paesi terzi diversi dalla RPC, dall’Armenia e dal Brasile
(86)
In assenza di osservazioni riguardo alle importazioni da paesi terzi diversi dai paesi interessati, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 124 a 126 del regolamento provvisorio.
6.2.2. Esportazioni dell’industria comunitaria
(87)
In assenza di osservazioni riguardo al livello delle esportazioni dell’IC, si confermano le conclusioni di cui ai considerando 127 e 128 del regolamento provvisorio.
6.2.3. Importazioni dell’industria comunitaria
(88)
Un produttore esportatore, facendo riferimento a certe informazioni relative al mercato, ha definito considerevole il volume che uno dei produttori comunitari ha importato dalla sua società cinese collegata.
(89)
Tali affermazioni non hanno potuto tuttavia essere confermate poiché le cifre verificate, comunicate dal produttore esportatore cinese in questione e dal suo importatore collegato nella Comunità, hanno confermato le conclusioni provvisorie di cui al considerando 129 del regolamento provvisorio.
6.2.4. Pregiudizio autoinflitto
(90)
Alcune parti interessate hanno ribadito che i produttori comunitari sarebbero maggiormente interessati al mercato più lucrativo dei fogli di alluminio destinati alla trasformazione («ACF»). Si è sostenuto che i fogli ACF e il prodotto in esame [noto comunemente come «fogli o nastri sottili di alluminio per uso domestico» (aluminium household foil - AHF)] escono dalle stesse linee di produzione ed è dunque relativamente facile passare da un prodotto all’altro. La diminuzione del volume di produzione comunitaria del prodotto interessato sarebbe dovuta, pertanto, all’aumento della produzione di fogli ACF da parte di questa stessa industria piuttosto che all’incremento delle importazioni dai paesi interessati. Di contro, l’incremento delle importazioni dai paesi interessati sarebbe dovuto all’offerta insufficiente dell’IC sul mercato interno a causa della maggiore produzione di fogli ACF. Si è obiettato alle conclusioni di cui al considerando 132 del regolamento provvisorio in quanto basate su cifre relative a un solo produttore comunitario di fogli ACF.
(91)
L’inchiesta ha confermato che i volumi di produzione di fogli ACF dell’IC non sono aumentati in maniera significativa. Di fatto, dal seguito dell’inchiesta è emerso che nessuno dei produttori comunitari autori o sostenitori della denuncia aveva riorientato una parte importante della sua produzione totale verso i fogli ACF; le affermazioni formulate al riguardo sono state necessariamente respinte. Stante quanto precede, non si è potuto concludere che una parte importante della capacità di produzione è stata destinata alla fabbricazione dei fogli ACF a detrimento del prodotto in esame. Infatti, gli stessi impianti di laminazione consentono di fabbricare diversi tipi di fogli; si può inoltre concludere che, se il prodotto in esame tornasse a essere redditizio in condizioni di concorrenza leale, l’industria comunitaria potrebbe impegnare maggiori capacità per fabbricare il prodotto in esame. Si confermano pertanto le conclusioni provvisorie di cui al considerando 132 del regolamento provvisorio.
6.2.5. Andamento del consumo sul mercato comunitario
(92)
In assenza di osservazioni riguardo al consumo sul mercato comunitario, si confermano le conclusioni di cui ai considerando 133 e 134 del regolamento provvisorio.
6.2.6. Andamento dei costi dell’IC
(93)
Un produttore esportatore ha affermato che l’IC ha potuto accrescere i suoi margini di profitto nonostante l’aumento dei costi delle materie prime, il che contraddice la conclusione provvisoria di cui al considerando 136 del regolamento provvisorio, vale a dire che l’IC non ha potuto aumentare il suo prezzo di vendita allo stesso ritmo di quello dei costi delle materie prime. Questa argomentazione ha dovuto essere respinta. In primo luogo, benché l’inchiesta abbia rivelato, in ultima analisi, una leggera ripresa della redditività nel 2007, i profitti non sono aumentati al ritmo del consumo comunitario. In secondo luogo, facendo ricadere l’aumento dei costi sugli acquirenti si è prodotta una perdita significativa di volumi di vendita e di quota di mercato, data l’esistenza sul mercato di importazioni in dumping, che hanno causato la sottoquotazione dei prezzi dell’IC. L’inchiesta ha inoltre rivelato che il calo del volume di produzione era legato a un notevole incremento delle importazioni in dumping, mentre le capacità di produzione sono rimaste stabili. Pertanto, i costi di produzione sono stati attribuiti ai minori volumi di produzione, con conseguente aumento dei costi unitari.
6.3. Conclusioni sul nesso di causalità
(94)
In assenza di altre osservazioni a tale riguardo, si confermano le conclusioni di cui ai considerando 137 e 138 del regolamento provvisorio.
7. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
7.1. Interesse dell’industria comunitaria
(95)
In assenza di osservazioni relative all’interesse dell’industria comunitaria, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 142 a 145 del regolamento provvisorio.
7.2. Interesse degli importatori
(96)
In assenza di osservazioni riguardo all’interesse degli importatori, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 146 a 149 del regolamento provvisorio.
7.3. Interesse degli utilizzatori
(97)
Le imprese di avvolgimento, che sono i principali utilizzatori del prodotto in esame nella Comunità europea, rappresentati dall’associazione europea che raccoglie i produttori di alluminio (Aluminium Foil Association) hanno affermato quanto segue:
-
Contrariamente a quanto risulta dalle conclusioni provvisorie di cui al considerando 153 del regolamento provvisorio, il costo del trasporto di bobine standard dalla RPC rappresenterebbe soltanto una minima percentuale del valore delle merci (circa l’1 % del prezzo di vendita) e la differenza con il costo del trasporto del prodotto in esame sarebbe pressoché nulla (circa lo 0,2 % del prezzo di vendita).
-
L’ampio assortimento di prodotti proposti dalle imprese di avvolgimento comunitarie non costituirebbe un vantaggio poiché i dettaglianti sarebbero in grado di procurarsi il prodotto in esame in grandi quantità anche attraverso contratti distinti stipulati con gli importatori/operatori commerciali di bobine standard per uso domestico.
-
Contrariamente a quanto risulta dalle conclusioni provvisorie di cui al considerando 154 del regolamento provvisorio, la produzione di fogli ACF rimarrebbe l’attività prioritaria dei produttori comunitari che non sono interessati alla fabbricazione del prodotto in esame. Nel caso dovessero essere istituite misure definitive, l’offerta del prodotto in esame nella Comunità non sarebbe sufficiente per soddisfare la domanda delle imprese di avvolgimento.
-
Contrariamente a quanto risulta dalle conclusioni provvisorie di cui al considerando 163 del regolamento provvisorio, andrebbero applicate misure definitive, se del caso, anche ai prodotti di peso inferiore a 10 kg. In caso contrario, tali misure provocherebbero un’ondata di importazioni in dumping di bobine standard, in particolare dalla RPC, il che avrebbe gravi ripercussioni sulle imprese di avvolgimento comunitarie e comporterebbe la perdita di 4 000 posti di lavoro nella Comunità. Questo punto di vista è stato condiviso dai produttori esportatori di due paesi interessati.
(98)
Gli elementi di prova presentati per quanto riguarda i costi del trasporto sono stati giudicati affidabili e hanno quindi potuto essere accettati. Tuttavia, il rischio che le importazioni del prodotto interessato possano essere sostituite da importazioni del prodotto a valle non è considerato di per sé una ragione valida per non istituire misure antidumping. Infatti non è stato presentato, né ottenuto alcun elemento di prova che dimostri che tali importazioni aumenterebbero in proporzioni notevoli e a prezzi inferiori a quelli praticati dalle imprese di avvolgimento nella Comunità. Le pratiche commerciali sleali di produttori esportatori del prodotto a valle dovrebbero essere esaminate separatamente sulla base di elementi di prova prima face sufficienti. Si ritiene, inoltre, che il ricorso ai prodotti a valle fabbricati nella RPC in quantitativi superiori richiederebbe probabilmente un certo tempo in quanto necessiterebbe di nuovi investimenti in macchinari e l’instaurazione di nuovi canali di vendita. Di conseguenza, gli eventuali effetti sarebbero percepiti soltanto a medio termine. Per quanto riguarda il numero dei posti di lavoro nell’industria a valle nella Comunità, tale affermazione non è stata suffragata da elementi di prova. Le cifre indicate non possono pertanto essere considerate affidabili. Stante quanto precede, si confermano le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 153 a 162 del regolamento provvisorio.
(99)
In assenza di altre osservazioni relative all’interesse della Comunità, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 150 a 163 del regolamento provvisorio.
8. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
8.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(100)
Un produttore esportatore ha affermato che il calcolo del livello di eliminazione del pregiudizio dovrebbe essere basato sul costo di produzione e non sul prezzo di vendita del prodotto in esame. Lo stesso esportatore ha sostenuto che il margine di profitto perseguito, utilizzato per calcolare il livello di eliminazione del pregiudizio era troppo elevato e che avrebbe dovuto essere pari all’1 %, percentuale che meglio riflette l’attuale situazione del mercato, in particolare nel contesto della recessione. Inoltre, questo produttore esportatore ha ribadito che si sarebbero dovuti effettuare degli adeguamenti per tener conto delle differenze di qualità tra il prodotto esportato e il prodotto fabbricato e venduto dall’IC sul mercato interno.
(101)
Per quanto riguarda la prima affermazione, vale a dire che il livello di eliminazione del pregiudizio dovrebbe essere stabilito sulla base del costo di produzione, va notato che l’utilizzo di tale metodo non ha alcuna incidenza sui risultati ed è stato quindi considerato non pertinente. Per quanto riguarda il margine di profitto perseguito, come indicato al considerando 165 del regolamento provvisorio, si è utilizzato per i produttori un margine di profitto, al lordo delle imposte, molto moderato, pari al 5 %. Tale margine era stato proposto anche nella denuncia e applicato nell’inchiesta precedente. Tuttavia, il margine di profitto proposto non è stato tale da permettere all’IC di mantenere le sue capacità di produzione e di effettuare nuovi investimenti; pertanto non è stato possibile accettarlo. Riguardo all’affermazione relativa alla qualità del prodotto, come già indicato nel considerando 52, si è constatato che tutti i tipi di prodotto presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e che sono destinati agli stessi usi essenziali, a prescindere dalla loro qualità specifica. In assenza di elementi di prova a suffragio di tali affermazioni, si confermano le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 164 a 166 del regolamento provvisorio.
(102)
Un altro produttore esportatore ha sostenuto che il livello di eliminazione del pregiudizio dovrebbe mirare a determinare i prezzi di vendita che compensino le perdite effettivamente subite. Tale affermazione ha dovuto essere respinta, in quanto il livello di eliminazione del pregiudizio corrisponde al livello di prezzo che l’industria comunitaria potrebbe ragionevolmente applicare in assenza di importazioni in dumping.
(103)
Lo stesso produttore esportatore ha sostenuto che il margine di profitto perseguito dovrebbe essere fissato al livello del profitto effettivamente realizzato all’inizio del periodo in esame; in questo caso sarebbe una perdita. Su tale base, il margine di sottoquotazione si situerebbe a un livello de minimis.
(104)
Quest’argomentazione ha dovuto essere respinta in quanto l’IC subiva ancora gli effetti di una situazione precedente derivante da importazioni in dumping dalla Russia e dalla RPC, nonché dal Brasile. Si è ritenuto, pertanto, che il 5 % corrisponda al margine di profitto che potrebbe essere ragionevolmente realizzato da un’industria di questo tipo operante nel settore in normali condizioni di concorrenza.
(105)
Come indicato al considerando 61, per assicurare un raffronto allo stesso stadio commerciale, le vendite del produttore esportatore brasiliano al suo operatore commerciale indipendente sono state escluse all’atto di calcolare la sottoquotazione dei prezzi e, di conseguenza, anche il livello di eliminazione del pregiudizio.
(106)
In assenza di altre osservazioni relative al livello necessario a eliminare il pregiudizio, si confermano i considerando da 164 a 166 del regolamento provvisorio.
(107)
Per la RPC, il margine di pregiudizio definitivo su scala nazionale è stato calcolato sulla base della media ponderata i) del margine di pregiudizio di una società cinese alla quale sono stati negati il TEM e il TI; e ii) del margine di pregiudizio più elevato di tale società, applicato ai prezzi all’esportazione stabiliti sulla base dei dati di Eurostat (e rappresentativi degli esportatori cinesi che non hanno collaborato all’inchiesta). Così facendo, il margine di pregiudizio su scala nazionale è stato fissato al 30,0 % del prezzo cif frontiera comunitaria, dazio non corrisposto.
8.2. Misure definitive
(108)
Alla luce di quanto precede e a norma dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, è opportuno istituire un dazio antidumping definitivo a un livello sufficiente a eliminare il pregiudizio arrecato dalle importazioni oggetto di dumping senza che venga superato il margine di dumping accertato.
(109)
Si propongono le seguenti aliquote definitive dei dazi antidumping:
Paese
Società
Margine di dumping definitivo
Margine di pregiudizio definitivo
Dazio antidumping definitivo
Brasile
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Tutte le altre società
27,6 %
17,6 %
17,6 %
RPC
Alcoa Bohai e Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Tutte le altre società
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Armenia
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Tutte le altre società
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Le aliquote del dazio antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano pertanto la situazione constatata durante l’inchiesta per le società in questione. Tali aliquote del dazio (a differenza del dazio per paese, applicabile a «tutte le altre società») si applicano quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati dalle società indicate. I prodotti importati, fabbricati da qualsiasi altra società la cui ragione o denominazione sociale, completa di indirizzo, non sia specificamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggetti all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(111)
Le eventuali richieste di applicazione di tale aliquota individuale del dazio antidumping (ad esempio, in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità di produzione o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (3) corredate di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione di eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, collegate ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità di produzione o di vendita. Se del caso, si modificherà di conseguenza il regolamento aggiornando l’elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali del dazio.
8.3. Riscossione definitiva dei dazi provvisori
(112)
In considerazione dell’entità dei margini di dumping accertati e del livello di pregiudizio subito dall’industria comunitaria, si ritiene necessario che gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio istituito dal regolamento provvisorio siano definitivamente riscossi sino a concorrenza dei dazi istituiti in via definitiva. Qualora i dazi definitivi siano inferiori a quelli provvisori, gli importi depositati in via provvisoria sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio antidumping definitivo.
8.4. Forma delle misure
(113)
Nel corso dell’inchiesta l’unico produttore esportatore armeno e l’unico produttore esportatore brasiliano che hanno collaborato hanno proposto impegni sui prezzi, conformemente all’articolo 8, paragrafo 1, del regolamento di base.
(114)
Entrambe le offerte sono state esaminate. L’offerta dell’esportatore brasiliano elimina gli effetti pregiudizievoli del dumping e limita in misura sufficiente il rischio di elusione. Per quanto riguardo l’offerta dell’esportatore armeno, tenuto conto della struttura complessa del gruppo di società e della complessità dei suoi canali di vendita, esiste un rischio elevato di compensazione trasversale con vendite dello stesso prodotto, ma di origine diversa, agli stessi clienti, nonché con vendite di prodotti diversi agli stessi clienti, provenienti da società di vendita diverse appartenenti allo stesso gruppo. L’esportatore armeno ha presentato, oltre il termine stabilito nell’articolo 8, paragrafo 2, del regolamento di base, un’offerta di impegno sostanzialmente modificata. Va osservato che l’offerta non può essere accettata non solo per il mancato rispetto dei termini, ma anche per la ragione indicata in appresso. Benché la società si fosse impegnata a vendere solo direttamente al primo cliente indipendente dell’UE, vale a dire, senza includere le sue due società collegate nel canale di vendita, l’inchiesta ha rivelato che essa ha venduto altri prodotti agli stessi acquirenti nell’UE. La società ha inoltre annunciato la sua intenzione di produrre e di esportare nell’UE un nuovo tipo di prodotto, ossia fogli e nastri di ACF. Dato che non è escluso che questo prodotto possa essere venduto agli stessi acquirenti nell’UE, neppure quest’offerta modificata è in grado di contenere ragionevolmente il rischio di compensazione incrociata.
(115)
Con la decisione 2009/736/CE (4) la Commissione ha accettato l’offerta di impegno della Companhia Brasileira de Aluminio («CBA»). Il Consiglio riconosce che l’offerta di impegno elimina gli effetti pregiudizievoli del dumping e limita in misura sufficiente il rischio di elusione. L’offerta di Rusal Armenal è respinta per le ragioni indicate nel considerando 114 e per i problemi posti dalla sua contabilità, come risulta dai considerando 21 e 22.
(116)
Per consentire alla Commissione e alle autorità doganali di controllare con efficacia che CBA rispetti l’impegno assunto, quando la domanda di immissione in libera pratica viene presentata alle autorità doganali competenti, l’esenzione dal dazio antidumping è subordinata i) alla presentazione di una fattura corrispondente all’impegno, ossia di una fattura commerciale contenente almeno le informazioni e la dichiarazione di cui all’allegato II; ii) alla condizione che le merci importate siano fabbricate, spedite e fatturate direttamente da CBA al primo cliente indipendente nella Comunità; e iii) alla condizione che le merci dichiarate e presentate alle autorità doganali corrispondano esattamente alla descrizione riportata sulla fattura corrispondente all’impegno. Se le precitate condizioni non sono rispettate, al momento dell’accettazione della dichiarazione d’immissione in libera pratica verrà imposto il dazio antidumping applicabile.
(117)
Qualora la Commissione, a norma dell’articolo 8, paragrafo 9, del regolamento di base, ritiri la propria accettazione di un impegno a seguito della violazione dello stesso in relazione a transazioni particolari e dichiari non conformi le fatture corrispondenti, al momento dell’accettazione della dichiarazione di immissione in libera pratica sorge un’obbligazione doganale.
(118)
Gli importatori devono essere consapevoli del fatto che, al momento dell’accettazione della dichiarazione di immissione in libera pratica, può sorgere, quale normale rischio commerciale, un’obbligazione doganale come indicato ai considerando 200 e 201, anche se la Commissione ha accettato un impegno proposto dal fabbricante dal quale essi hanno acquistato, direttamente o indirettamente, la merce.
(119)
A norma dell’articolo 14, paragrafo 7, del regolamento di base, le autorità doganali informano immediatamente la Commissione ogniqualvolta rilevino indicazioni di una violazione dell’impegno.
(120)
Per le ragioni sopra esposte, la Commissione giudica pertanto accettabile l’impegno proposto da CBA e inaccettabile quello proposto da Armenal. Le società interessate sono state informate dei fatti, delle considerazioni e degli obblighi essenziali sulla base dei quali i loro impegni sono stati accettati o respinti.
(121)
In caso di violazione o di revoca dell’impegno, o di revoca dell’accettazione dell’impegno da parte della Commissione, il dazio antidumping istituito dal Consiglio a norma dell’articolo 9, paragrafo 4, si applica automaticamente, come disposto dall’articolo 8, paragrafo 9, del regolamento di base.
9. MONITORAGGIO
(122)
Al fine di ridurre al minimo i rischi di elusione dovuti alla grande differenza tra gli importi del dazio, in questo caso si ritiene necessaria l’adozione di misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping. Tali misure comprendono gli elementi indicati di seguito.
(123)
La presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti illustrati nell’allegato del presente regolamento. Le importazioni non accompagnate da una fattura di questo tipo sono assoggettate al dazio antidumping residuo applicabile a tutti gli altri esportatori.
(124)
Qualora dopo l’istituzione delle misure in esame si registri un notevole incremento del volume delle esportazioni di una delle società che beneficia di un dazio individuale più basso, tale aumento potrebbe essere considerato come un cambiamento della configurazione degli scambi dovuto all’istituzione di misure ai sensi dell’articolo 13, paragrafo 1, del regolamento di base. In tali circostanze, e in presenza delle necessarie condizioni, può essere avviata un’inchiesta antielusione. Nell’ambito dell’inchiesta si potrà fra l’altro esaminare la necessità di sopprimere i dazi individuali e di istituire di conseguenza un dazio su scala nazionale,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di alluminio di spessore non inferiore a 0,008 mm e non superiore a 0,018 mm, senza supporto, semplicemente laminati, presentati in rotoli di larghezza non superiore a 650 mm e di peso superiore a 10 kg e attualmente classificati al codice NC ex 7607 11 19 (codice TARIC 7607111910), originari dell’Armenia, del Brasile e della Repubblica popolare cinese (la «RPC»).
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo, applicabili al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sottoelencate, sono le seguenti:
Paese
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Armenia
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Tutte le altre società
13,4 %
A999
RPC
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. e Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Tutte le altre società
30,0 %
A999
Brasile
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Tutte le altre società
17,6 %
A999
3. In deroga al primo paragrafo, il dazio antidumping definitivo non si applica alle importazioni immesse in libera pratica a norma dell’articolo 2.
4. Salvo quanto altrimenti disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
5. L’applicazione delle aliquote di dazio individuali attribuite alle società di cui al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme alle prescrizioni di cui all’allegato I. In mancanza di tale fattura, si applica l’aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
Articolo 2
1. Le importazioni dichiarate per l’immissione in libera pratica e fatturate dalle società che hanno offerto impegni accettati dalla Commissione, società elencate nella decisione 2009/736/CE della Commissione, periodicamente modificata, sono esenti dal dazio antidumping istituito dall’articolo 1, a condizione che:
-
siano prodotte, spedite e fatturate direttamente da tali società al primo acquirente indipendente nella Comunità,
-
siano corredate di una fattura corrispondente all’impegno, ossia di una fattura commerciale contenente almeno le informazioni e la dichiarazione di cui all’allegato II del presente regolamento, e
-
le merci dichiarate e presentate in dogana corrispondano esattamente alla descrizione riportata sulla fattura corrispondente all’impegno.
2. All’atto dell’accettazione della dichiarazione d’immissione in libera pratica sorge un’obbligazione doganale:
-
ogniqualvolta sia accertata, relativamente alle importazioni di cui al paragrafo 1, l’inosservanza di una o più delle condizioni elencate in tale paragrafo, o
-
quando la Commissione ritira l’accettazione dell’impegno, in conformità dell’articolo 8, paragrafo 9, del regolamento di base, con un regolamento o una decisione che si riferisce a transazioni particolari e che dichiara invalide le pertinenti fatture corrispondenti all’impegno.
Articolo 3
Gli importi depositati a titolo di dazi antidumping provvisori a norma del regolamento (CE) n. 287/2009 della Commissione sulle importazioni di fogli d’alluminio di spessore non inferiore a 0,008 mm e non superiore a 0,018 mm, senza supporto, semplicemente laminati, presentati in rotoli di larghezza non superiore a 650 mm e di peso che supera i 10 kg, dichiarati al codice NC ex 6071 11 19 (codice TARIC 7607111910), originari dell’Armenia, del Brasile e della RPC, sono riscossi in via definitiva all’aliquota del dazio definitivo istituito dall’articolo 1. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente il dazio antidumping definitivo.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 24 settembre 2009.