NAżÍZENÍ RADY (ES, EURATOM) ż. 1605/2002
ze dne 25. żervna 2002,
kterým se stanoví finanżní nażízení o souhrnném rozpożtu Evropských spoleżenství
OBSAH
Strana
żÁST PRVNÍ SPOLEżNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I PżEDMżT
HLAVA II ROZPOżTOVÉ ZÁSADY
Kapitola 1 Zásady jednotnosti a správnosti rozpożtu
Kapitola 2 Zásada rożního rozpożtu
Kapitola 3 Zásada vyrovnanosti
Kapitola 4 Zásada zúżtovací jednotky
Kapitola 5 Zásada obecnosti
Kapitola 6 Zásada specifikace
Kapitola 7 Zásada żádného finanżního żízení
Kapitola 8 Zásada prżhlednosti
HLAVA III SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOżTU
Kapitola 1 Sestavování rozpożtu
Kapitola 2 Skladba a pżedkládání rozpożtu
HLAVA IV PLNżNÍ ROZPOżTU
Kapitola 1 Obecná ustanovení
Kapitola 2 Zpżsoby plnżní rozpożtu
Kapitola 3 Úżastníci finanżních operací
Oddíl 1 Zásada oddżlení funkcí
Oddíl 2 Schvalující osoba
Oddíl 3 Úżetní
Oddíl 4 Správce zálohových úżtż
Kapitola 4 Odpovżdnost úżastníkż finanżních operací
Oddíl 1 Obecná pravidla
Oddíl 2 Pravidla vztahující se na povżżené a dále povżżené schvalující osoby
Oddíl 3 Pravidla vztahující se na úżetní a správce zálohových úżtż
Kapitola 5 Pżíjmové operace
Oddíl 1 Poskytování vlastních zdrojż
Oddíl 2 Odhady pohledávek
Oddíl 3 Zjiżtżní pohledávek
Oddíl 4 Schválení inkasa
Oddíl 5 Inkaso
Kapitola 6 Výdajové operace
Oddíl 1 Závazek výdajż
Oddíl 2 Potvrzení výdajż
Oddíl 3 Schválení výdajż
Oddíl 4 Platby výdajż
Oddíl 5 Lhżty pro výdajové operace
Kapitola 7 Informażní systémy
Kapitola 8 Interní auditor
HLAVA V ZADÁVÁNÍ VEżEJNÝCH ZAKÁZEK
Kapitola 1 Obecná ustanovení
Oddíl 1 Oblast pżsobnosti a zásady zadávání
Oddíl 2 Zveżejżování
Oddíl 3 Zadávací żízení
Oddíl 4 Jistoty a kontrola
Kapitola 2 Ustanovení poużitelná na zakázky zadávané orgány
Spoleżenství na vlastní úżet
HLAVA VI GRANTY
Kapitola 1 Oblast pżsobnosti
Kapitola 2 Zásady pro poskytování
Kapitola 3 Postup poskytování
Kapitola 4 Platby a kontrola
Kapitola 5 Provádżní
HLAVA VII PżEDKLÁDÁNÍ ÚżTż A ÚżETNICTVÍ
Kapitola 1 Pżedkládání úżtż
Kapitola 2 Informace o plnżní rozpożtu
Kapitola 3 Úżetnictví
Oddíl 1 Spoleżná ustanovení
Oddíl 2 Obecné úżty
Oddíl 3 Rozpożtové úżty
Kapitola 4 Inventární soupisy majetku
HLAVA VIII EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
Kapitola 1 Externí audit
Kapitola 2 Absolutorium
żÁST DRUHÁ ZVLÁżTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I ZÁRUżNÍ SEKCE EVROPSKÉHO ZEMżDżLSKÉHO ORIENTAżNÍHO A ZÁRUżNÍHO FONDU
HLAVA II STRUKTURÁLNÍ FONDY
HLAVA III VÝZKUM
HLAVA IV VNżJżÍ AKCE
Kapitola 1 Obecná ustanovení
Kapitola 2 Provádżní akcí
Kapitola 3 Zadávání zakázek
Kapitola 4 Poskytování grantż
Kapitola 5 Kontrola úżtż
HLAVA V EVROPSKÉ ÚżADY
HLAVA VI SPRÁVNÍ POLOżKY
żÁST 3 PżECHODNÁ A ZÁVżREżNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I PżECHODNÁ USTANOVENÍ
HLAVA II ZÁVżREżNÁ USTANOVENÍ
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o zalożení Evropského spoleżenství, a zejména na żlánek 279 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o zalożení Evropského spoleżenství pro atomovou energii, a zejména na żlánek 183 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise[1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],
s ohledem na stanovisko Úżetního dvora[3],
s ohledem na stanovisko Hospodáżského a sociálního výboru[4],
vzhledem k tżmto dżvodżm:
(1) Od pżijetí finanżního nażízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpożtu Evropských spoleżenství[5] dożlo ke znażným zmżnám podmínek, za kterých bylo pżijato, zejména v dżsledku zavedení finanżního výhledu, který tvożí rámec pro vývoj rozpożtu, vývoje v institucionálních strukturách a dalżího rozżiżování. Proto bylo uvedené nażízení nżkolikrát podstatnż pozmżnżno. Aby byly zejména zohlednżny pożadavky na zjednodużení v legislativní i správní oblasti a zpżísnżní żízení finanżních prostżedkż Spoleżenství, je żádoucí finanżní nażízení ze dne 21. prosince 1977 z dżvodż jasnosti pżepracovat.
(2) Toto nażízení by se mżlo omezit pouze na stanovení obecných zásad a základních pravidel, které platí pro celou rozpożtovou oblast, na kterou se vztahuje Smlouva, zatímco provádżcí ustanovení by mżla být ponechána do nażízení o provádżcích pravidlech k tomuto nażízení, aby byla ujasnżna hierarchie norem a zlepżila se pżehlednost finanżního nażízení. Proto by mżla být Komise zmocnżna k pżijetí tżchto provádżcích pravidel.
(3) Sestavování a plnżní rozpożtu by mżlo dodrżovat żtyżi základní zásady rozpożtového práva (jednotnost, obecnost, specifikaci a rożní rozpożtování) a zásady správnosti rozpożtu, vyrovnanosti, zúżtovací jednotky, żádného finanżního żízení a prżhlednosti.
(4) Toto nażízení by mżlo tyto zásady znovu potvrdit a omezit výjimky na nezbytnż nutné v rámci pżísných podmínek.
(5) Pokud jde o zásadu jednotnosti, mżlo by toto nażízení stanovit, że se vztahuje také na provozní výdaje v souvislosti s provádżním ustanovení Smlouvy o Evropské unii týkajících se spoleżné zahraniżní a bezpeżnostní politiky a policejní a soudní spolupráce v trestních vżcech, pokud jdou k tíżi rozpożtu. Zásada jednotnosti a správnosti rozpożtu znamená, że vżechny pżíjmy a výdaje Spoleżenství i pżíjmy a výdaje Unie, pokud jdou k tíżi rozpożtu, jsou uvedeny v tomto rozpożtu.
(6) Pokud jde o zásadu obecnosti je tżeba zrużit możnosti vrácení splátek a jejich opżtovného poużití; żásteżnż by mżly být nahrazeny úżelovż vázanými pżíjmy a możností obnovit zrużené polożky. Tyto zmżny nemají vliv na zvláżtní ustanovení, která se poużijí na strukturální fondy.
(7) Pokud jde o zásadu specifikace, je tżeba orgánżm poskytnout urżitou prużnost żízení pro pżevody polożek. Toto nażízení by mżlo povolit spoleżné pżedkládání pżídżlu finanżních i správních zdrojż podle úżelu. Je tżeba sladit postupy pżevodż polożek pro vżechny orgány, aby byly pżevody polożek týkajících se zamżstnancż a provozních polożek záleżitostí każdého orgánu. Pokud jde o pżevody polożek, které se týkají provozních výdajż, mżże Komise provádżt pżevody mezi kapitolami v rámci stejné hlavy s celkovým omezením 10 % z polożek za rozpożtový rok, které jsou obsażeny v rozpożtové polożce, ze které se pżevod uskuteżżuje. Rozpożtový orgán by mżl mít możnost vytváżet rezervy pouze ve dvou pżípadech: pokud neexistuje základní právní akt nebo není jisté, zda polożky jsou dostateżné.
(8) Pokud jde o zásadu rożního rozpożtu, je tżeba zachovat odliżování mezi żasovż rozliżenými a nerozliżenými polożkami. O pżesunech mezi polożkami závazkż a polożkami plateb by mżl rozhodovat każdý orgán. Dodateżná období by mżla zżstat zachována pouze v pżípadech, kde je to nezbytnż nutné, tj. zejména u plateb EZOZF.
(9) Zásada vyrovnanosti je základním rozpożtovým pravidlem. V této souvislosti by se mżlo zdżraznit, że vyużívání pżjżek je neslużitelné se systémem vlastních zdrojż Spoleżenství. Zásada vyrovnanosti vżak není pżekáżkou pro výpżjżní a úvżrové operace, které jsou zarużeny souhrnným rozpożtem Unie.
(10) V souladu s żl. 277 prvním pododstavcem Smlouvy o ES a żl. 181 prvním pododstavcem Smlouvy o Euratomu by se mżla stanovit zúżtovací jednotka, ve které se rozpożet sestavuje a která se poużívá pżi plnżní rozpożtu a pżedkládání úżtż.
(11) Zásada żádného finanżního żízení by mżla být definována odkazem na zásady hospodárnosti, úżinnosti a efektivity a její dodrżování by mżlo být zajiżtżno sledováním pomocí výkonnostních ukazatelż pro każdou oblast żinnosti a mżżitelných tak, aby bylo możno zhodnotit výsledky. Orgány by mżly provádżt hodnocení ex ante a ex post v souladu s pokyny stanovenými Komisí.
(12) Koneżnż pokud jde o zásadu prżhlednosti, je tżeba zajistit lepżí informovanost o plnżní rozpożtu a vedení úżetnictví. Mżla by být také stanovena nejzazżí lhżta pro zveżejnżní rozpożtu, aniż je dotżeno prozatímní zveżejnżní Komisí v dobż mezi prohláżením o schválení rozpożtu s koneżnou platností pżedsedou Evropského parlamentu a zveżejnżním v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství. Mżla by také zżstat możnost záporné rezervy.
(13) Pokud jde o sestavování a pżedkládání rozpożtu, mżla by být sladżna a zjednodużena soużasná ustanovení zrużením rozliżování, které nemá praktický význam, mezi rozpożty dodatkovými a opravnými.
(14) Oddíl rozpożtu týkající se Komise by mżl pżedkládat polożky a zdroje podle úżelu, tj. sestavování rozpożtu podle żinností (activity-based budgeting), aby byla zlepżena prżhlednost żízení rozpożtu z hlediska żádného finanżního żízení a zejména úżinnosti a efektivity.
(15) Orgány by mżly disponovat urżitou prużností pżi żízení statutárních pracovních míst ve vztahu k tomu, co je povoleno rozpożtem, zejména v rámci nové orientace na żízení podle výsledkż a nikoli podle prostżedkż. Tato volnost vżak bude nadále omezena dvojím limitem rozpożtových polożek jednoho rozpożtového roku a celkovým pożtem pżidżlených míst; kromż toho jsou z této volnosti vyżaty stupnż A 1, A 2 a A 3.
(16) V oblasti plnżní rozpożtu je tżeba vyjasnit rżzné możné zpżsoby plnżní rozpożtu, buż na ústżední úrovni Komisí, nebo na sdíleném základż spoleżnż s żlenskými státy, nebo na decentralizovaném základż s tżetími zemżmi, které vyużívají vnżjżí pomoc, anebo spoleżnż s mezinárodními organizacemi. żízení na ústżední úrovni by mżlo být możné provádżt buż pżímo útvary Komise, nebo nepżímo povżżením subjektż práva Spoleżenství nebo vnitrostátního veżejného práva. Metody plnżní by mżly zarużovat, że jsou dodrżovány postupy pro ochranu prostżedkż Spoleżenství nezávisle na subjektu, který je povżżený celkovým nebo żásteżným plnżním, a musí potvrzovat, że koneżnou odpovżdnost za plnżní rozpożtu má Komise v souladu s żlánkem 274 Smlouvy.
(17) Jelikoż Komise odpovídá za plnżní rozpożtu, nemżże pżenést úkoly veżejné moci, které obsahují volný prostor pro uváżení. Toto nażízení by mżlo tuto zásadu potvrdit a upżesnit rozsah úkolż, které mohou být pżeneseny. Mżlo by být také stanoveno, że jiné soukromoprávní subjekty, neż které jsou povżżeny veżejnou slużbou a za pżesnż stanovených podmínek, nemohou provádżt żádná opatżení k plnżní rozpożtu, ale pouze poskytovat specializované technické nebo správní slużby nebo plnit pżípravné nebo doplżkové úkoly.
(18) V zájmu dodrżování zásad prżhlednosti a żádného finanżního żízení by veżejné subjekty nebo subjekty povżżené veżejnou slużbou, na nżż jsou pżeneseny úkoly plnżní jménem Komise, mżly mít prżhledné postupy zadávání zakázek, úżinné systémy vnitżní kontroly, systém pżedkládání úżtż oddżlený od ostatních żinností a externí audit.
(19) V souladu s żl. 279 písm. c) Smlouvy definuje toto nażízení pravomoci a odpovżdnost schvalujících osob, úżetního a interního auditora.
Schvalující osoby nesou plnou odpovżdnost za veżkeré pżíjmové i výdajové operace v rámci své pravomoci a skládají z nich úżty v pżípadż nutnosti i v rámci disciplinárních żízení. Toto zmocnżní by proto mżlo být posíleno zrużením centralizovaných pżedbżżných kontrol, a zejména zrużením pżedbżżného schvalování pżíjmových a výdajových operací finanżním kontrolorem a ovżżování úżetním, że dluh byl platbou uhrazen.
Úżetní je nadále odpovżdný za żádné provádżní plateb, vybírání pżíjmż a vymáhání pohledávek. Spravuje pokladní hotovost, vede úżetnictví a sestavuje úżetní závżrky orgánu.
Interní auditor vykonává své povinnosti podle odpovídajících mezinárodních norem pro audit. Jeho úkolem je provżżovat żádné fungování żídících a kontrolních systémż zavádżných schvalujícími osobami.
Interní auditor se neúżastní finanżních operací a nemá za úkol vykonávat kontrolu tżchto operací, která pżedchází rozhodnutím schvalujících osob; plnou odpovżdnost za tato rozhodnutí by mżly nést schvalující osoby.
(20) Odpovżdnost schvalujících osob, úżetních a správcż zálohových úżtż se neliżí od odpovżdnosti ostatních úżedníkż a zamżstnancż a poużijí se na ni, v rámci slużebního żádu úżedníkż Evropských spoleżenství a pracovního żádu ostatních zamżstnancż Evropských spoleżenství, stávající disciplinární a finanżní sankce. Na druhé stranż by mżla být z dżvodu zvláżtní povahy jejich úkolż zachována nżkterá zvláżtní ustanovení o pochybení úżetních a správcż zálohových úżtż. Úżetní a správci zálohových úżtż jiż nebudou mít żádné zvláżtní pżíplatky ani pojiżtżní. Dále je tżeba vyjasnit odpovżdnost schvalující osoby. Pro pżípady, u kterých se nejedná o podvod, zżídí każdý orgán zvláżtní komisi, o jejíż posudek se mżże orgán oprávnżný ke jmenování opżít. Tato komise má za úkol urżit, zda dożlo k finanżní nesrovnalosti, za kterou mżże disciplinárnż nebo finanżnż odpovídat úżedník nebo jiný zamżstnanec. Zjistí-li systémové chyby, pżedá schvalující osoba a internímu auditorovi zprávu. V pżípadech podvodu by naopak mżlo toto nażízení odkazovat na platné pżedpisy na ochranu finanżních zájmż Evropských spoleżenství a o boji proti korupci úżedníkż Evropských spoleżenství nebo úżedníkż żlenských státż.
(21) Je tżeba definovat pojmy rozpożtového a právního závazku výdajż a podmínky jejich poużití. Pro sníżení objemu "spících závazkż" je tżeba omezit dobu, po kterou mohou být individuální právní závazky pżijímány na základż souhrnných rozpożtových závazkż. Dále musí být pżijato ustanovení pro zrużení individuálních závazkż, které po dobu tżí let nevedly k platbż.
(22) Toto nażízení by mżlo definovat, jaké druhy plateb mohou provádżt schvalující osoby. Tyto platby musí být provádżny pżedevżím podle úżinnosti akce a z ní vyplývajících výsledkż.
Nepżesné pojmy platba pżedem a záloha se jiż nebudou poużívat; platby by mżly být uskuteżżovány formou pżedbżżného financování, prżbżżných plateb a plateb koneżného zżstatku, pokud není celá żástka zaplacena najednou.
(23) Toto nażízení by mżlo stanovit, że operace potvrzení, schválení a platby výdajż se musí uskuteżnit ve lhżtż stanovené v provádżcích pravidlech a że její nedodrżení dává vżżitelżm právo na úroky z prodlení k tíżi rozpożtu.
(24) Pokud jde o veżejné zakázky zadávané orgány Spoleżenství na vlastní úżet, mżla by se na nż vztahovat pravidla obsażená ve smżrnicích Evropského parlamentu a Rady o koordinaci postupż pżi zadávání veżejných zakázek na stavební práce, slużby a dodávky. Pravidla vztahující se na veżejné zakázky, které jsou zadávány na úżet tżetích osob, musí být také v souladu se zásadami v uvedených smżrnicích.
(25) Za úżelem pżedcházení nesrovnalostem, boji proti podvodu a korupci a zajiżtżní żádného a úżinného żízení by ze zadávání zakázek mżli být vyloużeni zájemci nebo uchazeżi, kteżí zavinili uvedená jednání nebo se nacházejí ve stżetu zájmż.
(26) Zásada prżhlednosti pżedpokládá, że zájemcżm a uchazeżżm bude vhodným zpżsobem sdżleno, komu byla zakázka pżidżlena.
(27) Koneżnż, vzhledem k vżtżí odpovżdnosti schvalujících osoby, by se mżla zrużit pżedbżżná kontrola vykonávaná nyní Poradní komisí pro nákupy a veżejné zakázky.
(28) Pokud jde o granty, je tżeba zavést rámec poskytování a sledování grantż Spoleżenství vżetnż zvláżtních ustanovení, která zavádżjí zásady prżhlednosti, rovného zacházení, spolufinancování, zákazu zpżtného poskytování a kontroly.
(29) Aby nedożlo ke kumulaci grantż, mżlo by být stanoveno, że grant smí být poskytnut na financování stejné akce pouze jednou a pżíspżvek na provozní výdaje lze poskytnout pouze jednou za rozpożtový rok.
(30) V souladu s pravidly, která se týkají zadávání veżejných zakázek, by mżla být stanovena pravidla pro vyloużení z poskytování grantż, aby mżly orgány vhodné prostżedky pro boj proti podvodu a korupci.
(31) Poskytnutí grantu by mżlo být pżedmżtem písemné dohody, ve které jsou jasnż stanovena práva a povinnosti dotyżného orgánu a pżíjemce grantu a je zajiżtżno jejich dodrżování.
(32) Pokud jde o úżetnictví a pżedkládání úżtż, mżlo by být stanoveno, że úżty zahrnují obecné úżty a rozpożtové úżty, a zdżraznżno, że obecné úżty jsou zalożeny na akruálním úżetnictví, zatímco rozpożtové úżty jsou urżeny k sestavení výsledného úżtu plnżní rozpożtu a vypracování zprávy o plnżní rozpożtu.
(33) Zásady, na nichż jsou zalożeny obecné úżty a podle nichż jsou sestavovány finanżní výkazy, by mżly být definovány odkazem na mezinárodnż uznávané úżetní zásady a smżrnice Evropského parlamentu a Rady o rożních úżetních závżrkách nżkterých druhż spoleżností, pokud se vztahují k veżejné slużbż.
(34) Za úżelem zdokonalení mechanismż poskytování mżsíżních żíselných údajż a zpráv o plnżní, které budou zasílány tżikrát rożnż rozpożtovému orgánu, by mżla být pżizpżsobena ustanovení o poskytování informací týkajících se plnżní rozpożtu, aby byly tyto informace rozżíżeny na poużití polożek pżenesených, znovu poskytnutých nebo znovu vyużitých a na rżzné subjekty práva Spoleżenství.
(35) Je tżeba sladit úżetní metody poużívané orgány a pżiznat v této oblasti úżetnímu Komise právo iniciativy.
(36) Mżlo by být upżesnżno, że vyużití systémż pożítażového finanżního żízení by nemżlo omezit práva pżístupu Úżetního dvora k dokladżm.
(37) Pokud jde o externí audit a absolutorium, ażkoli je Komise plnż odpovżdná za plnżní rozpożtu, vyplývá z významu sdílené správy s żlenskými státy jejich spolupżsobení v procesu kontrolní żinnosti Úżetního dvora a pżi udílení absolutoria rozpożtovým orgánem.
(38) Pro optimální podmínky pro pżedkládání úżtż a udżlení absolutoria by mżl být zmżnżn żasový plán pro absolutorium.
(39) Komise by mżla Evropskému parlamentu na jeho żádost pżedlożit veżkeré nezbytné informace podle żlánku 276 Smlouvy o ES pro hladký prżbżh udílení absolutoria pro dotyżný rozpożtový rok.
(40) Pro nżkteré politiky Spoleżenství by mżla být stanovena zvláżtní ustanovení, která by mżla být v souladu se základními zásadami tohoto nażízení.
(41) Mżla by být stanovena możnost pżidżlit závazky pżedem pro polożky EZOZF a pro správní polożky od 15. listopadu, který pżedchází dotyżný rozpożtový rok.
(42) Pokud jde o strukturální fondy, je tżeba zachovat vrácení záloh a obnovení polożek za podmínek uvedených v prohláżení Komise v pżíloze k nażízení Rady (ES) ż. 1260/1999 ze dne 21. żervna 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech[6], naposledy pozmżnżném nażízením (ES) ż. 1447/2001[7].
(43) Pokud jde o výzkum, mżlo by být pżedkládání rozpożtu sladżno s ustanoveními, která se týkají sestavování rozpożtu podle żinností, pżiżemż je tżeba zachovat prużnost żízení pżiznanou v soużasné dobż Spoleżnému výzkumnému stżedisku (SVS).
(44) V oblasti vnżjżích akcí by mżla být povolena decentralizace żízení vnżjżí pomoci za pżedpokladu, że bude Komisi zarużeno żádné finanżní żízení a że pżijímající stát odpovídá Komisi za prostżedky, které obdrżí.
(45) Finanżní dohody nebo smlouvy podepsané s pżijímajícím státem, s vnitrostátním nebo mezinárodním veżejným subjektem, se subjektem práva Spoleżenství nebo s fyzickými żi právnickými osobami soukromého práva musí obsahovat hlavní zásady zadávání zakázek stanovené v hlavż V první żásti a hlavż IV druhé żásti tohoto nażízení, pokud jde o vnżjżí akce.
(46) Mżla by být vlożena zvláżtní hlava, která obsahuje obecná ustanovení pro żízení evropských úżadż.
(47) Zvláżtní hlava by mżla také obsahovat ustanovení poużitelná na správní polożky. Mżlo by být pżijato ustanovení, které umożní obżma rozpożtovým orgánżm zaujmout vżas stanovisko ke stavebním projektżm, které mohou mít znażný finanżní vliv na rozpożet.
(48) Zmżna v żasovém plánu pro konsolidaci úżtż orgánż by mżla být odlożena aż do rozpożtového roku 2005, aby byl dán dostateżný żas pro zavedení nezbytných základních vnitżních postupż.
(49) Pro právnické osoby zżízené Spoleżenstvím, které dostávají granty ze souhrnného rozpożtu Evropských spoleżenství, by mżla být stanovena rámcová úprava finanżních pżedpisż, která zohlední zvláżtní potżeby jejich żízení. Soużasnż a pżi plném dodrżení samostatnosti nezbytné pro plnżní úkolż tżchto subjektż je tżeba sladit hlavní pravidla, která upravují nżkteré záleżitosti, a zejména absolutorium a úżetnictví. Interní auditor Komise vykonává nad tżmito subjekty stejné pravomoci jako nad útvary Komise. Vnitżní finanżní pżedpisy tżchto subjektż by proto mżly být uvedeny do souladu s tímto finanżním nażízením. Komise by proto mżla být povżżena vypracováním takového typového finanżního nażízení, od kterého se mohou subjekty Spoleżenství odchýlit pouze se souhlasem Komise,
PżIJALA TOTO NAżÍZENÍ:
żÁST PRVNÍ
SPOLEżNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PżEDMżT
żlánek 1
Toto nażízení stanoví pravidla pro sestavování a plnżní souhrnného rozpożtu Evropských spoleżenství (dále jen "rozpożet").
Pro úżely tohoto nażízení se Hospodáżský a sociální výbor, Výbor regionż, veżejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajż povażují za orgány Spoleżenství.
żlánek 2
Każdé ustanovení, které se týká provádżní pżíjmż a výdajż rozpożtu obsażené v jiném právním aktu, musí být v souladu s rozpożtovými zásadami uvedenými v hlavż II.
HLAVA II
ROZPOżTOVÉ ZÁSADY
żlánek 3
Rozpożet musí být sestavován a plnżn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpożtu, rożního rozpożtu, vyrovnanosti, zúżtovací jednotky, obecnosti, specifikace, żádného finanżního żízení a prżhlednosti, jak jsou stanoveny v tomto nażízení.
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpożtu
żlánek 4
1. Rozpożet je nástroj, kterým se pro każdý rozpożtový rok stanoví a schvalují veżkeré pżíjmy a výdaje, které se povażují za nezbytné pro Evropské spoleżenství a Evropské spoleżenství pro atomovou energii.
2. Pżíjmy a výdaje Spoleżenství zahrnují
a) pżíjmy a výdaje Evropského spoleżenství vżetnż správních výdajż, které vznikají orgánżm z ustanovení Smlouvy o Evropské unii v oblasti spoleżné zahraniżní a bezpeżnostní politiky a policejní a soudní spolupráce v trestních vżcech, a operativních výdajż, které vzniknou z uplatżování tżchto ustanovení, pokud jdou k tíżi rozpożtu;
b) výdaje a pżíjmy Evropského spoleżenství pro atomovou energii.
3. Do rozpożtu se zapisují záruky pro výpżjżní a úvżrové operace Spoleżenství a platby do Zárużního fondu pro vnżjżí vztahy.
żlánek 5
1. S výhradou żlánku 74 nesmí být żádný pżíjem ani výdaj uskuteżnżn, pokud není zaznamenán v rozpożtové polożce.
2. Výdaje mohou být pżidżleny nebo schváleny pouze v rámci schválených polożek.
3. Do rozpożtu mohou být zapsány jen polożky, které odpovídají výdajżm povażovaným za nezbytné.
4. S výhradou żlánkż 18 a 74 se úrokové výnosy z prostżedkż, které vlastní Evropská spoleżenství, zapisují do rozpożtu jako rżzné pżíjmy.
KAPITOLA 2
Zásada rożního rozpożtu
żlánek 6
Polożky zapsané do rozpożtu se schvalují na dobu jednoho rozpożtového roku, který zażíná 1. ledna a konżí 31. prosince.
żlánek 7
1. Rozpożet obsahuje żasovż rozliżené polożky, které sestávají z polożek závazkż a z polożek plateb, a żasovż nerozliżené polożky.
2. S výhradou żl. 77 odst. 2 a żl. 166 odst. 2 kryjí polożky závazkż v prżbżhu bżżného rozpożtového roku celkové náklady právních závazkż.
3. Polożky plateb kryjí výdaje ke splnżní právních závazkż zapsaných v bżżném rozpożtovém roce nebo v pżedchozích rozpożtových letech.
4. Odstavce 1 a 2 se netýkají zvláżtních ustanovení hlav I, IV a VI druhé żásti. Nejsou pżekáżkou pro to, aby byly polożky pżidżleny jako celek nebo rozpożtové závazky rozdżleny na rożní splátky.
żlánek 8
1. Pżíjmy rozpożtového roku se zaúżtují za daný rozpożtový rok na základż żástek vybraných v prżbżhu rozpożtového roku. Vlastní zdroje na mżsíc leden následujícího rozpożtového roku lze vżak zaplatit pżedem podle nażízení Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojż Spoleżenství.
2. Vlastní zdroje vycházející z danż z pżidané hodnoty, doplżkový zdroj zalożený na hrubém národním produktu a pżípadné finanżní pżíspżvky mohou být upraveny podle nażízení uvedeného v odstavci 1.
3. Polożky schválené pro daný rozpożtový rok lze poużít výhradnż k pokrytí výdajż pżidżlených a zaplacených v dotyżném rozpożtovém roce a k pokrytí dlużných żástek na základż závazkż z pżedchozích rozpożtových rokż.
4. Závazky se zaúżtují na základż právních závazkż uskuteżnżných do 31. prosince, s výhradou souhrnných závazkż uvedených v żl. 77 odst. 2 a finanżních dohod uvedených v żl. 166 odst. 2, které se zaúżtují na základż rozpożtových závazkż provedených aż do 31. prosince.
5. Platby se zaúżtují do rozpożtového roku na základż plateb provedených úżetním nejpozdżji do 31. prosince uvedeného roku.
6. Odchylnż od odstavcż 3, 4 a 5 se výdaje zárużní sekce Evropského zemżdżlského orientażního a zárużního fondu úżtují do rozpożtového roku podle pravidel uvedených v hlavż I druhé żásti.
żlánek 9
1. Polożky, které nebyly poużity do konce rozpożtového roku, pro který byly zapsány v rozpożtu, se rużí.
Dotyżný orgán vżak mżże v souladu s odstavci 2 a 3 nejpozdżji do 15. února rozhodnout o pżenosu polożek výlużnż do následujícího rozpożtového roku, nebo mohou být automaticky pżeneseny podle odstavce 4.
2. U polożek závazkż żasovż rozliżených a nerozliżených polożek dosud nepżidżlených na konci rozpożtového roku lze pżenést:
a) żástky odpovídající polożkám závazkż, u kterých byla vżtżina pżípravných etap dokonżena do 31. prosince. Tyto żástky mohou být pżidżleny do 31. bżezna následujícího roku;
b) żástky, které jsou nezbytné, ponżvadż legislativní orgán pżijal základní právní akt v prżbżhu posledního żtvrtletí rozpożtového roku, a Komise nebyla z tohoto dżvodu schopna pżidżlit uvedené polożky do 31. prosince.
3. Polożky plateb żasovż rozliżených polożek lze pżenést pro żástky nezbytné ke krytí stávajících závazkż nebo závazkż spojených s pżenáżenými polożkami závazkż, pokud polożky stanovené v pżíslużných rozpożtových polożkách pro pżíżtí rozpożtový rok nedostażují pożadavkżm. Dotyżný orgán poużije pżednostnż polożky schválené pro bżżný rozpożtový rok a teprve po jejich vyżerpání poużije polożky pżenesené.
4. żasovż nerozliżené polożky, které pżi uzávżrce rozpożtového roku odpovídají żádnż smluveným závazkżm, se automaticky pżenáżejí výlużnż do následujícího rozpożtového roku.
5. Dotyżný orgán uvżdomí Evropský parlament a Radu (dále jen "rozpożtový orgán") nejpozdżji do 15. bżezna o pżijatém rozhodnutí o pżenosu a uvede pro każdou rozpożtovou polożku, jak byla kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 poużita na każdý pżenos.
6. Rezervní polożky a polożky týkající se výdajż na zamżstnance nelze pżenáżet.
żlánek 10
Nepoużité pżíjmy a dostupné polożky k 31. prosinci, které vyplývají z úżelovż vázaných pżíjmż uvedených v żlánku 18, se pżenáżejí automaticky. Dostupné polożky, které odpovídají úżelovż vázaným pżíjmżm, musí být poużity pżednostnż.
żlánek 11
Aniż je dotżen żlánek 157, pokud byly żástky poskytnuté pro urżitý rozpożtový rok v následujících rozpożtových letech zrużeny, protoże nebylo dotżené opatżení provedeno nebo bylo provedeno jen żásteżnż, odpovídající polożky se rużí.
żlánek 12
Polożky zapsané v rozpożtu lze pżidżlit s úżinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpożet s koneżnou platností schválen, s výjimkou pżípadż uvedených v hlavż I a v hlavż IV druhé żásti.
żlánek 13
1. Není-li na zażátku rozpożtového roku rozpożet s koneżnou platností schválen, poużijí se na závazky a platby tżch výdajż, které mohly být zaúżtovány do zvláżtní rozpożtové polożky jako żást plnżní posledního żádnż schváleného rozpożtu, żl. 273 odst. 1 Smlouvy o ES a żl. 178 odst. 1 Smlouvy o Euratomu.
2. Závazky lze uskuteżnit do výże jedné żtvrtiny celkové żástky polożek schválených pro pżedchozí rozpożtový rok uvedených v dané kapitole, zvýżené o jednu dvanáctinu za każdý ukonżený mżsíc.
Platby lze uskuteżżovat mżsíżnż podle kapitol do výże jedné dvanáctiny polożek schválených v dané kapitole pro pżedchozí rozpożtový rok.
Horní mez polożek stanovená v pżipravovaném návrhu rozpożtu nesmí být pżekrożena.
3. Pokud to kontinuita żinnosti Spoleżenství a potżeby żízení vyżadují,
a) mżże Rada na żádost Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou vżtżinou schválit soużasné poskytnutí dvou nebo více prozatímních dvanáctin jak pro polożky závazkż, tak i plateb nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavcż 1 a 2;
b) poużije se na výdaje jiné, neż které povinnż vyplývají ze Smluv nebo z aktż pżijatých na jejich základż, żl. 273 tżetí pododstavec Smlouvy o ES a żl. 178 tżetí pododstavec Smlouvy o Euratomu.
Dodateżné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdżlovat.
4. Nestażí-li pro urżitou kapitolu schválení dvou nebo více prozatímních dvanáctin poskytnutých za podmínek a podle postupż stanovených v odstavci 3 ke krytí nezbytných výdajż tak, aby nedożlo k pżerużení kontinuity żinnosti Spoleżenství v dané oblasti, lze týmż postupem výjimeżnż schválit pżekrożení żástky polożek zapsaných v odpovídající kapitole rozpożtu pżedchozího rozpożtového roku. Rozpożtový orgán jedná podle postupż uvedených v odstavci 3. Celková żástka polożek dostupných v rozpożtu za pżedchozí rozpożtový rok nesmí být v żádném pżípadż pżekrożena.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
żlánek 14
1. Pżíjmy a polożky plateb rozpożtu musí být vyrovnané.
2. Aniż je dotżen żl. 46 odst. 1 bod 4, Evropské spoleżenství, Evropské spoleżenství pro atomovou energii a subjekty zżízené Spoleżenstvím uvedené v żlánku 185 nesmżjí upisovat pżjżky.
żlánek 15
1. Zżstatek każdého rozpożtového roku se zapisuje do rozpożtu následujícího rozpożtového roku jako pżíjem v pżípadż pżebytku nebo jako polożka plateb v pżípadż schodku.
2. Odhady takových pżíjmż nebo polożek plateb se zapisují do rozpożtu bżhem rozpożtového procesu prostżednictvím návrhu na zmżnu pżedlożeného v souladu s żlánkem 34. Odhady jsou vypracovány v souladu s nażízením Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojż Spoleżenství.
3. Po pżedlożení úżtż za każdý rozpożtový rok se rozdíl oproti odhadżm zapisuje do rozpożtu pro následující rozpożtový rok prostżednictvím opravného rozpożtu, jehoż jediným pżedmżtem je právż uvedený rozdíl. V tomto pżípadż musí být pżedbżżný návrh opravného rozpożtu pżedlożen Komisí do 15 dnż po pżedlożení prozatímních úżtż.
KAPITOLA 4
Zásada zúżtovací jednotky
żlánek 16
Rozpożet se sestavuje a plní v eurech a úżty se pżedkládají v eurech.
Avżak pro úżely pokladní správy uvedené v żlánku 61 je úżetní, a v pżípadż zálohových úżtż správce zálohových úżtż, oprávnżn provádżt operace v národních mżnách za podmínek stanovených v nażízení o provádżcích pravidlech k tomuto nażízení (dále jen "provádżcí pravidla").
KAPITOLA 5
Zásada obecnosti
żlánek 17
Celkové pżíjmy pokrývají celkové polożky plateb, s výhradou żlánku 18. S výhradou żlánku 20 se vżechny pżíjmy a výdaje vykazují v plné výżi bez jakýchkoli vzájemných zápożtż.
żlánek 18
1. Pro financování zvláżtních výdajż se poużijí tyto úżelovż vázané pżíjmy:
a) finanżní pżíspżvky żlenských státż na urżité výzkumné programy v souladu s rozhodnutím Rady o systému vlastních zdrojż Spoleżenství;
b) úroky z vkladż a pokuty stanovené v nażízení o urychlení a vyjasnżní postupu pżi nadmżrném schodku;
c) pżíjmy urżené na zvláżtní úżely, napżíklad pżíjmy z nadací, podpor, darż a odkazż, vżetnż vlastních úżelovż urżených pżíjmż orgánż;
d) pżíspżvky tżetích zemí nebo rżzných subjektż na żinnosti Spoleżenství;
e) pżíjmy od tżetích osob za dodávky zbożí, poskytnutí slużeb nebo stavební práce provedené na jejich żádost;
f) pżíjmy plynoucí z náhrady żástek vyplacených bez právního dżvodu;
g) výnosy z dodávek zbożí, poskytnutí slużeb a prací ostatním orgánżm nebo subjektżm, vżetnż náhrad poskytnutých tżmito orgány nebo subjekty za slużební cesty, jeż byly zaplaceny jejich jménem;
h) pżijaté platby pojistného plnżní;
i) pżíjmy z plateb spojených s pronájmem;
j) pżíjmy z prodeje tiskovin a filmż, vżetnż tżch na elektronických nosiżích.
2. Také poużitelný základní právní akt mżże stanovit, że v nżm stanovené pżíjmy budou úżelovż vázány na zvláżtní výdaje.
3. V rozpożtu budou pro úżelovż vázané pżíjmy uvedené v odstavcích 1 a 2 zalożeny odpovídající rozpożtové polożky a, pokud to je możné, uvedena odpovídající żástka.
żlánek 19
1. Komise smí pżijímat jakékoli pżíspżvky urżené Spoleżenství, zejména nadace, dotace, dary a odkazy.
2. Pżijetí pżíspżvkż, které by mohly vést k finanżním nákladżm, podléhá pżedchozímu schválení Evropským parlamentem a Radou, které se usnesou do dvou mżsícż ode dne obdrżení żádosti Komise. Pokud v této lhżtż nevznesou námitky, pżijme Komise koneżné rozhodnutí o pżijetí.
żlánek 20
1. Provádżcí pravidla mohou stanovit pżípady, kdy mohou být urżité pżíjmy odeżteny od faktur nebo żádostí o platbu, které jsou poté vyplaceny v żisté żástce.
2. Ceny dodávaného zbożí a slużeb poskytovaných Spoleżenství, ve kterých jsou zahrnuty danż, které vracejí żlenské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropských spoleżenství nebo tżetí zemż na základż pżíslużných dohod, jsou do rozpożtu zaúżtovány bez danż.
3. Kurzové rozdíly, které se vyskytnou pżi plnżní rozpożtu, mohou být navzájem zapożteny. Koneżný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do zżstatku rozpożtového roku.
KAPITOLA 6
Zásada specifikace
żlánek 21
Polożky se vżcnż żlení do hlav a kapitol; kapitoly se dále żlení do żlánkż a bodż.
żlánek 22
1. Każdý orgán mżże v rámci svého oddílu rozpożtu provádżt pżevody z jedné hlavy do druhé do maximální výże 10 % polożek pro rozpożtový rok, z jedné kapitoly do druhé a z jednoho żlánku do druhého.
2. Każdý orgán uvżdomí rozpożtový orgán o svém úmyslu provést pżevody uvedené v odstavci 1 tżi týdny pżedem. Uplatní-li jedna z obou slożek rozpożtového orgánu v této lhżtż závażné dżvody, poużije se postup uvedený v żlánku 24.
3. Odstavci 1 a 2 nejsou dotżena zvláżtní ustanovení uvedená v żlánku 23, pokud jde o Komisi.
żlánek 23
1. Komise mżże ve vlastním oddíle rozpożtu provádżt:
a) pżevody polożek v rámci żlánkż a v rámci każdé kapitoly mezi żlánky;
b) pokud jde o výdaje na zamżstnance a správní výdaje, pżevody polożek z jedné hlavy do druhé do maximální výże 10 % polożek za rozpożtový rok;
c) pokud jde o provozní výdaje, pżevody polożek mezi kapitolami v rámci jedné hlavy do maximální výże 10 % polożek za rozpożtový rok uvedených v rozpożtové polożce, ze které se pżevod provádí.
Komise uvżdomí rozpożtový orgán o svém úmyslu provést pżevody uvedené v odst. 1 písm. b) a c) tżi týdny pżedem. Uplatní-li jedna z obou slożek rozpożtového orgánu v této lhżtż závażné dżvody, poużije se postup uvedený v żlánku 24.
2. Komise mżże rozpożtovému orgánu navrhnout v rámci vlastního oddílu rozpożtu jiné pżevody, neż jsou uvedeny v odst. 1 písm. c).
żlánek 24
1. Rozpożtový orgán rozhoduje o pżevodech polożek za podmínek uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 s výhradou odchylek uvedených v hlavż I druhé żásti.
2. O návrzích na pżevody polożek týkajících se výdajż vyplývajících povinnż ze Smluv nebo z aktż pżijatých na jejich základż, rozhodne Rada do żesti týdnż po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou vżtżinou, s výjimkou naléhavých pżípadż. Evropský parlament vydá stanovisko vżas, aby je Rada mohla vzít na vżdomí a rozhodnout v uvedené lhżtż. Pokud Rada ve lhżtż nerozhodne, povażují se návrhy na pżevody za schválené.
3. Jedná-li se o návrhy na pżevody týkající se jiných výdajż, neż které povinnż vyplývají ze Smluv nebo z aktż pżijatých na jejich základż, rozhodne Evropský parlament do żesti týdnż po konzultaci s Radou, s výjimkou naléhavých pżípadż. Rada vydá stanovisko kvalifikovanou vżtżinou vżas, aby je Evropský parlament mohl vzít na vżdomí a rozhodnout v uvedené lhżtż. Pokud Evropský parlament ve lhżtż nerozhodne, povażují se návrhy na pżevody za schválené.
4. Návrhy na pżevody, které se týkají jak výdajż vyplývajících povinnż ze Smluv nebo z aktż pżijatých na jejich základż, tak jiných výdajż, se povażují za schválené, pokud Rada ani Evropský parlament nerozhodne jinak do żesti týdnż ode dne, kdy obdrżely návrhy. Jestliże v pżípadż takových návrhż na pżevody sníżí Evropský parlament a Rada návrh na pżevod o rżzné żástky, povażuje se za schválenou ta żástka schválená nżkterým z obou orgánż, která je niżżí. Zamítne-li nżkterý orgán zásadnż pżevod, pżevod se neuskuteżní.
żlánek 25
1. Prostżedky lze pżevádżt pouze do rozpożtových polożek, pro které rozpożet urżité polożky schválil nebo které jsou oznażeny "pour mémoire" (p. m.).
2. Prostżedky, které odpovídají úżelovż vázaným pżíjmżm, lze pżevádżt pouze tehdy, pokud se takový pżíjem poużije k úżelu, na který je vázán.
żlánek 26
1. Na pżevody v rámci hlav rozpożtu týkajících se zárużní sekce Evropského zemżdżlského orientażního a zárużního fondu, strukturálních fondż a výzkumu se vztahují zvláżtní ustanovení uvedená v hlavách I, II a III druhé żásti.
2. O pżevodech, které umożżují poużití rezervy na úvżry a záruky za úvżry Spoleżenství poskytnuté tżetím zemím a rezervy na pomoc pżi mimożádných událostech, rozhoduje rozpożtový orgán na návrh Komise. Na pżevod týkající se poużití rezervy na pomoc pżi mimożádných událostech musí být pro każdou jednotlivou operaci pżedlożen zvláżtní návrh.
Poużije se postup podle żl. 24 odst. 2 a 3. Pokud návrh Komise není pżijat obżma slożkami rozpożtového orgánu a nelze dospżt ke spoleżnému postoji ohlednż poużití tżchto rezerv, upustí Evropský parlament a Rada od rozhodnutí o návrhu Komise na pżevod.
KAPITOLA 7
Zásada żádného finanżního żízení
żlánek 27
1. Poużití polożek rozpożtu musí být v souladu se zásadou żádného finanżního żízení, to jest se zásadami hospodárnosti, úżinnosti a efektivity.
2. Zásada hospodárnosti vyżaduje, aby prostżedky poużité orgánem pżi provádżní jeho żinností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostateżném mnożství a pżimżżené kvalitż a za nejvýhodnżjżí cenu.
Zásada úżinnosti se týká dosażení co nejlepżího vztahu mezi poużitými prostżedky a dosażenými výsledky.
Zásada efektivity se týká dosażení stanovených cílż a zamýżlených výsledkż.
3. Pro vżechny oblasti żinností, na které se vztahuje rozpożet, jsou stanoveny konkrétní, mżżitelné, dosażitelné, odpovídající a żasovż vymezené cíle. Dosażení tżchto cílż se kontroluje pomocí výkonnostních ukazatelż pro każdou żinnost a útvary pżíslużné pro výdaje pżedávají odpovídající informace rozpożtovému orgánu. Tyto informace, uvedené v żl. 33 odst. 2 písm. d), se pżedávají każdorożnż a nejpozdżji s dokumenty pżilożenými k pżedbżżnému návrhu rozpożtu.
4. Pro zdokonalení pżijímání rozhodnutí provádżjí orgány hodnocení ex ante a expost podle pokynż vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádżjí u vżech programż a żinností, které jsou spojeny se znażnými výdaji, a výsledky tżchto hodnocení se zasílají útvarżm pżíslużným pro výdaje, legislativním a rozpożtovým útvarżm.
żlánek 28
1. Każdý návrh pżedlożený legislativnímu útvaru, který by mohl mít vliv na rozpożet, vżetnż zmżny pożtu pracovních míst, musí být dolożen finanżním výkazem a hodnocením podle żl. 27 odst. 4.
2. V prżbżhu rozpożtového procesu poskytuje Komise náleżité informace pro srovnání mezi vývojem pożadovaných polożek a pżvodních odhadż uvedených ve finanżních výkazech. Uvedené informace obsahují údaje o dosażeném pokroku a o stavu projednávání pżedlożených návrhż legislativním útvarem. Pożadované polożky budou pżípadnż upraveny podle stavu projednávání základního právního aktu.
3. K zamezení nebezpeżí podvodż a nesrovnalostí uvede Komise ve finanżním výkazu informace týkající se stávajících i zamýżlených preventivních a ochranných opatżení.
KAPITOLA 8
Zásada prżhlednosti
żlánek 29
1. Rozpożet se sestavuje a plní a úżty se pżedkládají v souladu se zásadou prżhlednosti.
2. Rozpożet a opravné rozpożty schválené s koneżnou platností se z podnżtu pżedsedy Evropského parlamentu zveżejní v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství.
Rozpożet se zveżejní do dvou mżsícż ode dne prohláżení o jeho schválení s koneżnou platností.
Konsolidované finanżní výkazy se zveżejní v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství. Zprávy o finanżním żízení vypracované jednotlivými orgány se také zveżejní v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství.
żlánek 30
1. Informace o výpżjżních a úvżrových operacích Spoleżenství ve prospżch tżetích zemí se uvedou v pżíloze k rozpożtu.
2. Informace o operacích Zárużního fondu pro vnżjżí vztahy se uvedou ve finanżních výkazech.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOżTU
KAPITOLA 1
Sestavování rozpożtu
żlánek 31
Evropský parlament, Rada, Soudní dvżr Evropských spoleżenství, Úżetní dvżr, Hospodáżský a sociální výbor, Výbor regionż, veżejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajż sestaví każdý rok odhad svých pżíjmż a výdajż, který pżedají Komisi do 1. żervence.
Uvedené orgány také pżedávají tyto odhady każdorożnż nejpozdżji do 1. żervence rozpożtovému orgánu pro informaci. Komise sestaví vlastní odhad, který také zażle rozpożtovému orgánu do stejného dne.
Pżi pżípravż vlastního odhadu poużije Komise informace uvedené v żlánku 32.
żlánek 32
Każdý subjekt uvedený v żlánku 185 pżedává Komisi każdý rok pżed 1. dubnem v souladu se svým zżizujícím aktem odhad svých pżíjmż a výdajż, vżetnż plánu pracovních míst a pracovního programu.
S výjimkou pżípadu uvedeného v żl. 46 odst. 1 bodż 3 písm. d) pżedá Komise tyto dokumenty pro informaci rozpożtovému orgánu.
żlánek 33
1. Komise pżedkládá Radż każdý rok nejpozdżji do 1. záżí pżedbżżný návrh rozpożtu. Pżedbżżný návrh rozpożtu pżedá soużasnż Evropskému parlamentu.
Pżedbżżný návrh rozpożtu obsahuje souhrnný celkový výkaz pżíjmż a výdajż Spoleżenství a souhrn odhadż uvedených v żlánku 31.
2. K pżedbżżnému návrhu rozpożtu Komise pżikládá:
a) rozbor finanżního żízení za uplynulý rozpożtový rok a dosud neprovedené závazky;
b) pżípadné stanovisko ostatních orgánż k odhadżm, které mżże obsahovat rozdílné odhady s uvedením dżvodż;
c) każdý pracovní dokument, který povażuje za użiteżný pro plány pracovních míst orgánż a granty, které Komise udżluje subjektżm podle żlánku 185 a evropským żkolám;
d) informace o dosażení vżech cílż dżíve stanovených pro rżzné żinnosti a nové cíle mżżené pomocí ukazatelż. Výsledky hodnocení jsou pżezkoumány a poużity k prokázání výhod, které mżże navrhovaná zmżna rozpożtu pżinést.
żlánek 34
1. Komise mżże z vlastního podnżtu nebo na żádost ostatních orgánż, pokud jde o jejich oddíly, pżedlożit Radż návrh na zmżnu pżedbżżného návrhu rozpożtu na základż nových údajż, které nebyly známé v dobż jeho sestavení.
2. Komise vżak musí, nedohodnou-li se orgány jinak nebo v pżípadż mimożádných okolností, pżedlożit Radż návrh na zmżnu alespoż 30 dní pżed prvním żtením návrhu rozpożtu v Evropském parlamentu. Rada pżedlożí návrh na zmżnu Evropskému parlamentu alespoż 15 dní pżed tímto prvním żtením.
żlánek 35
1. Rada schvaluje návrh rozpożtu postupem stanoveným v żl. 272 odst. 3 Smlouvy o ES a żl. 177 odst. 3 Smlouvy o Euratomu.
Rada pżedlożí návrh rozpożtu Evropskému parlamentu nejpozdżji do 5. żíjna roku pżedchozího roku plnżní rozpożtu. K návrhu Rada pżipojí vysvżtlující prohláżení, v nżmż odżvodní pżípadné odchylky od pżedbżżného návrhu rozpożtu, které użinila.
żlánek 36
1. Pżedseda Evropského parlamentu prohlásí rozpożet za schválený s koneżnou platností postupem stanoveným v żl. 272 odst. 7 Smlouvy o ES a żl. 177 odst. 7 Smlouvy o Euratomu.
2. Jakmile je rozpożet prohláżen za schválený s koneżnou platností, je każdý żlenský stát od 1. ledna následujícího rozpożtového roku nebo ode dne prohláżení o schválení rozpożtu s koneżnou platností, pokud je pozdżjżí neż 1. leden, povinen odvést Spoleżenství żástky, které má zaplatit podle nażízení Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojż Spoleżenství.
żlánek 37
1. Komise mżże v pżípadż nevyhnutelných, mimożádných nebo nepżedvídaných okolností pżedlożit pżedbżżný návrh opravného rozpożtu.
żádosti o opravný rozpożet od jiných orgánż, neż je Komise, v pżípadż stejných okolností jako v pżedchozím pododstavci se pżedávají Komisi.
2. Komise, s výjimkou mimożádných okolností, pżedkládá Radż każdý pżedbżżný návrh opravného rozpożtu nejpozdżji do 1. záżí każdého roku. K żádostem o opravný rozpożet od jiných orgánż mżże pżilożit stanovisko.
3. Rozpożtový orgán projedná návrhy s ohledem na jejich naléhavost.
żlánek 38
1. Obdrżí-li Rada pżedbżżný návrh opravného rozpożtu, vypracuje návrh opravného rozpożtu v souladu s żlánky 35 a 37.
2. żlánky 35 a 36 se poużijí na opravné rozpożty, s výjimkou żasového rozpisu. Musí být odżvodnżny odkazem na rozpożet, jehoż odhady mżní.
żlánek 39
Komise a rozpożtový orgán se mohou dohodnout na prodloużení nżkterých lhżt pro pżedávání odhadż a pżijímání i pżedávání pżedbżżného návrhu a návrhu rozpożtu; toto ustanovení vżak nesmí mít za následek zkrácení nebo prodloużení dob pro posouzení tżchto textż podle żlánku 272 Smlouvy o ES a żlánku 177 Smlouvy o Euratomu.
KAPITOLA 2
Skladba a pżedkládání rozpożtu
żlánek 40
1. Rozpożet se skládá ze:
a) souhrnného výkazu pżíjmż a výdajż;
b) jednotlivých oddílż rozdżlených na výkazy pżíjmż a výdajż każdého orgánu.
żlánek 41
1. Pżíjmy Komise a pżíjmy a výdaje ostatních orgánż zażadí rozpożtový orgán do hlav, kapitol, żlánkż a bodż podle jejich druhu nebo poużití.
2. Výkaz výdajż oddílu Komise se sestavuje podle nomenklatury schválené rozpożtovým orgánem a je rozżlenżn podle úżelu.
Hlava odpovídá oblasti politiky, kapitola odpovídá zpravidla oblasti żinnosti.
Każdá hlava mżże obsahovat provozní polożky a správní polożky.
Správní polożky jsou v rámci hlavy seskupeny v samostatné kapitole.
żlánek 42
Rozpożet nesmí obsahovat záporné pżíjmy.
Vlastní zdroje obdrżené podle rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojż Spoleżenství jsou żisté żástky a vykazují se jako takové v souhrnném výkazu pżíjmż v rozpożtu.
żlánek 43
1. Każdý oddíl rozpożtu mżże obsahovat hlavu "pżedbżżné polożky". Polożky jsou do této hlavy zapsány za tżchto dvou okolností:
a) v dobż sestavování rozpożtu neexistuje pro dotyżnou żinnost základní právní akt;
b) ze závażných dżvodż je nejisté, zda jsou polożky dostażující nebo zda mohou být polożky zapsané u dotyżných rozpożtových polożek poużity za podmínek żádného finanżního żízení.
Polożky této hlavy smżjí být poużity aż po pżevodu postupem podle żlánku 24.
2. V pżípadż závażných obtíżí pżi plnżní mżże Komise v prżbżhu rozpożtového roku navrhnout, aby byly polożky pżevedeny do hlavy "pżedbżżné polożky". Rozpożtový orgán rozhodne o tomto pżevodu v souladu s żlánkem 24.
żlánek 44
Oddíl rozpożtu Komise mżże obsahovat "zápornou rezervu", jejíż maximální výże żiní 200 milionż EUR. Tato rezerva, která bude zapsána ve zvláżtní hlavż, mżże obsahovat jak polożky závazkż, tak polożky plateb.
Tato rezerva musí být vytvożena pżed koncem rozpożtového roku prostżednictvím pżevodu postupem podle żlánkż 22, 23 a 25.
żlánek 45
1. Oddíl rozpożtu Komise obsahuje tyto dvż rezervy:
a) rezervu na pomoc pżi mimożádných událostech pro tżetí zemż;
b) rezervu na úvżry a záruky za úvżry Spoleżenství poskytnuté tżetím zemím.
2. Podmínky zapsání, poużití a financování rezerv uvedených v odst. 1 písm. a) a b) stanoví nażízení Rady o rozpożtové kázni a nażízení Rady, kterým se provádí rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojż Spoleżenství.
żlánek 46
1. Rozpożet uvádí:
1. v souhrnném výkazu pżíjmż a výdajż:
a) odhadované pżíjmy Spoleżenství za daný rozpożtový rok;
b) odhadované pżíjmy za pżedchozí rozpożtový rok a pżíjmy za rozpożtový rok n - 2;
c) polożky závazkż a plateb za daný rozpożtový rok;
d) polożky závazkż a plateb za pżedchozí rozpożtový rok;
e) výdaje pżidżlené a výdaje uskuteżnżné v rozpożtovém roce n - 2;
f) souhrnný výkaz żasového rozpisu plateb v následujících rozpożtových letech ke splnżní rozpożtových závazkż z minulých rozpożtových let;
g) vhodné poznámky ke każdé żásti;
2. v oddíle pro każdý orgán jsou pżíjmy a výdaje uvedeny ve stejné skladbż jako v bodż 1 s odpovídajícími poznámkami ke każdé żásti a s żasovým rozpisem plateb v následujících rozpożtových letech ke splnżní rozpożtových závazkż z minulých rozpożtových let.
Odhadované rożní żástky polożek plateb pożadované pro následující rozpożtové roky ve vztahu k polożkám závazkż daného rozpożtového roku jsou pro informaci uvedeny v żasovém rozpisu ve sloupci poznámek rozpożtu;
3. pokud se jedná o zamżstnance:
a) pro każdý oddíl rozpożtu plán pracovních míst, který stanoví pożet pracovních míst pro każdý stupeż v każdé kategorii a v każdém útvaru a pożet stálých a dożasných pracovních míst povolených v mezích polożek rozpożtu;
b) plán pracovních míst placených z polożek výzkumu a technologického rozvoje pro pżímé akce a plán pracovních míst placených z týchż polożek pro nepżímé akce; plány pracovních míst jsou rozdżleny podle kategorií a stupżż a rozliżují mezi stálými a dożasnými pracovními místy schválenými v mezích polożek rozpożtu;
c) pokud jde o vżdecké a technické zamżstnance, mżże být jejich rozdżlení zalożeno na skupinách stupżż v souladu s podmínkami stanovenými v każdém rozpożtu. Plán pracovních míst musí uvést pożet vysoce kvalifikovaných technických nebo vżdeckých zamżstnancż, kterým jsou poskytovány zvláżtní výhody uvedené ve zvláżtních ustanoveních slużebního żádu úżedníkż a pracovního żádu ostatních zamżstnancż Evropských spoleżenství (dále jen "slużební żád");
d) plán pracovních míst, který stanoví pożet pracovních míst podle stupżż a kategorií pro każdý subjekt uvedený v żlánku 185, který obdrżí grant z rozpożtu. Plány pracovních míst obsahují kromż pożtu pracovních míst schválených pro daný rozpożtový rok také pożet pracovních míst schválených pro pżedchozí rozpożtový rok;
4. pokud jde o výpżjżní a úvżrové operace:
a) v celkovém výkazu pżíjmż rozpożtové polożky, které odpovídají pżíslużným operacím a které jsou urżené k zaznamenání pżípadných vrácených plateb od pżíjemcż, kteżí byli pżvodnż v prodlení a za které bylo rużeno na splnżní; tyto polożky se oznażují "pour mémoire" (p. m.) a jsou doplnżny odpovídajícími poznámkami;
b) v oddíle Komise:
i) rozpożtové polożky obsahující záruky Spoleżenství za splnżní, které se týkají dotyżných operací; tyto polożky se oznażují "pour mémoire" (p. m.), dokud nevzniklo żádné skuteżné zatíżení, které musí být s koneżnou platností uhrazeno prostżedky z rozpożtu;
ii) poznámky, které odkazují na základní právní akt a objem pżedpokládaných operací, dobu trvání, jakoż i finanżní záruku poskytnutou Spoleżenstvím na tyto operace;
c) v dokumentu pżilożeném k oddílu Komise jako informativní údaje:
i) bżżné kapitálové operace a żízení bżżného dluhu;
ii) kapitálové operace a żízení dluhu v daném rozpożtovém roce;
5. rozpożtové polożky pżíjmż a výdajż, které jsou nezbytné pro rezervy na úvżry a záruky za úvżry Spoleżenství poskytnuté tżetím zemím a pro Zárużní fond pro vnżjżí vztahy.
2. Kromż dokumentż uvedených v odstavci 1 mżże rozpożtový orgán pżilożit k rozpożtu jakékoli jiné související dokumenty.
żlánek 47
1. Plán pracovních míst uvedený v żl. 46 odst. 1 bodż 3 stanoví pro każdý orgán nebo subjekt pevný limit; nesmí být provedeno żádné jmenování, které by jej pżekrażovalo.
Każdý orgán nebo subjekt vżak mżże, kromż stupżż A 1, A 2 a A 3, użinit v plánu pracovních míst zmżny do výże 10 % pożtu schválených pracovních míst pżi splnżní tżchto dvou podmínek:
a) není ovlivnżn objem polożek pro zamżstnance za celý rozpożtový rok a
b) není pżekrożen limit celkového pożtu pracovních míst schválených plánem pracovních míst.
Tżi týdny pżed provedením zmżn uvedených v druhém pododstavci informují orgány rozpożtový orgán o svých zámżrech. Ve zvláżtż odżvodnżných pżípadech uplatnżných v této lhżtż jednou nebo druhou slożkou rozpożtového orgánu neprovedou orgány zmżny a poużije se bżżný postup.
2. Odchylnż od odst. 1 prvního pododstavce mohou být úżinky żinnosti na żásteżný pracovní úvazek, která byla v souladu se slużebním żádem povolena orgánem oprávnżným ke jmenování, vyváżeny provedením jiných jmenování.
HLAVA IV
PLNżNÍ ROZPOżTU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
żlánek 48
1. Komise plní rozpożet v pżíjmech a výdajích v souladu s tímto nażízením, na vlastní odpovżdnost a v mezích schválených polożek.
2. żlenské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly polożky vyużívány v souladu se zásadou żádného finanżního żízení.
żlánek 49
1. Polożky zapsané v rozpożtu pro jakoukoli żinnost Spoleżenství mohou být poużity pouze tehdy, pokud byl pżijat základní právní akt. Stejnż tak musí být základní právní akt pżijat pżed provedením operativních výdajż vyplývajících z ustanovení hlav V a VI Smlouvy o Evropské unii (dále jen "Smlouva o EU").
V oblasti pżsobnosti Smlouvy o ES, Smlouvy o Euratomu a hlav V a VI Smlouvy o EU je "základním právním aktem" sekundární právní akt, který stanoví právní základ pro żinnost Spoleżenství nebo Unie a pro provedení odpovídajících výdajż zapsaných v rozpożtu. Doporużení a stanoviska, stejnż jako rezoluce, závżry, prohláżení a jiné akty, které nemají právní úżinky, nejsou základními právními akty ve smyslu tohoto żlánku.
Komise zahrne do provádżcích pravidel seznam możných forem základních právních aktż pżijatých podle Smlouvy o ES, Smlouvy o Euratomu a v oblastech pżsobnosti hlav V a VI Smlouvy o EU.
2. Následující polożky mohou být poużity bez základního právního aktu, pokud akce, která má být financována, spadá do pżsobnosti Spoleżenství nebo Unie:
a) polożky pro pilotní projekty experimentální povahy urżené k hodnocení proveditelnosti a użitku akce. Související polożky závazkż mohou být v rozpożtu zapsány pouze po dobu dvou po sobż následujících rozpożtových let;
b) polożky pro pżípravné akce urżené k pżípravż návrhż pro pżijetí budoucích akcí. Pżípravné akce musí sledovat vnitżnż provázaný pżístup a mohou mít rżzné formy. Související polożky závazkż mohou být v rozpożtu zapsány pouze po dobu tżí po sobż následujících rozpożtových let. Legislativní proces musí skonżit pżed koncem tżetího rozpożtového roku. V prżbżhu legislativního procesu musí polożky závazkż odpovídat zvláżtním znakżm pżípravných akcí, pokud jde o plánované żinnosti, sledované cíle a pżíjemce. V dżsledku toho nemżże objem prostżedkż odpovídat prostżedkżm pżedpokládaným pro financování koneżné akce.
Pżi pżedkládání pżedbżżného návrhu rozpożtu podává Komise rozpożtovému orgánu zprávu o akcích uvedených v písmenech a) a b), která obsahuje hodnocení dosażených výsledkż a pżedpokládaná následná opatżení;
c) polożky pro jednorázové akce nebo akce s neurżitou dobou trvání provádżné Komisí na základż jiných institucionálních oprávnżní, neż je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), které jí byly svżżeny Smlouvou o ES a Smlouvou o Euratomu, a na základż zvláżtních pravomocí, které jí byly bezprostżednż svżżeny tżmito Smlouvami a které jsou uvedeny v seznamu v provádżcích pravidlech;
d) polożky urżené na provoz, které byly każdému orgánu poskytnuty na základż jejich správní samostatnosti.
żlánek 50
Komise pżiznává ostatním orgánżm potżebné pravomoci pro plnżní oddílż rozpożtu, které se jich týkají.
żlánek 51
Komise a każdý z ostatních orgánż mohou povżżit své útvary výkonem svých pravomocí pżi plnżní rozpożtu za podmínek stanovených v tomto nażízení, svých vnitżních pżedpisech a v mezích, které samy stanoví v povżżovacím aktu. Povżżené osoby mohou jednat pouze v mezích pravomocí, které jim byly výslovnż svżżeny.
żlánek 52
1. żádný úżastník finanżních operací nesmí pżi plnżní rozpożtu pżijímat taková opatżení, kdy by se jeho vlastní zájmy dostaly do rozporu se zájmy Spoleżenství. Pokud takový pżípad nastane, musí dotyżný úżastník od takových opatżení upustit a pżedlożit vżc pżíslużnému subjektu.
2. Ke stżetu zájmż dojde, pokud je z rodinných nebo citových dżvodż, dżvodż politické nebo národní spżíznżnosti, z hospodáżských nebo jiných dżvodż, které spożívají ve spoleżných zájmech s pżíjemcem, pożkozen nestranný a objektivní výkon funkcí úżastníka, který je pżíslużný pro plnżní rozpożtu, nebo interního auditora.
KAPITOLA 2
Zpżsoby plnżní rozpożtu
żlánek 53
1. Komise plní rozpożet:
a) na ústżední úrovni;
b) sdíleným nebo decentralizovaným żízením, nebo
c) spoleżným żízením s mezinárodními organizacemi.
2. Plní-li Komise rozpożet na ústżední úrovni, jsou úkoly plnżní provádżny buż pżímo jejími útvary, nebo nepżímo podle żlánkż 54 aż 57.
3. Plní-li Komise rozpożet sdíleným żízením, jsou úkoly plnżní rozpożtu povżżeny żlenské státy v souladu s hlavami I a II druhé żásti.
4. Plní-li Komise rozpożet decentralizovaným żízením, jsou úkoly plnżní rozpożtu povżżeny tżetí zemż v souladu s hlavou IV druhé żásti.
5. V pżípadż sdíleného nebo decentralizovaného żízení se Komise prostżednictvím postupż schválení úżetní závżrky nebo finanżních oprav pżesvżdżí, że prostżedky byly poużity v souladu s platnými pżedpisy; tyto postupy jí umożżují pżevzít koneżnou odpovżdnost za plnżní rozpożtu v souladu s żlánkem 274 Smlouvy o ES a żlánku 179 Smlouvy o Euratomu.
6. Pżi plnżní rozpożtu podle odstavcż 3 a 4 żlenské státy a tżetí zemż pravidelnż ovżżují, że akce, které jsou financovány z rozpożtu Spoleżenství, byly żádnż provedeny.
Pżijmou náleżitá opatżení, aby pżedeżly nesrovnalostem a podvodżm a v pżípadż nutnosti zahájí stíhání za úżelem zpżtného získání neoprávnżnż vyplacených prostżedkż.
7. Plní-li Komise rozpożet spoleżným żízením, jsou nżkteré úkoly plnżní podle provádżcích pravidel svżżeny mezinárodním organizacím.
Tyto organizace poużívají v oblasti úżetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek normy, které poskytují záruky rovnocenné s mezinárodnż uznávanými normami.
żlánek 54
1. Komise nesmí pżenést na tżetí osoby výkonné pravomoci, které má podle Smluv, pokud je s nimi spojen velký prostor uváżení, který zahrnuje politický výbżr. Pżenesené úkoly plnżní musí být jasnż stanoveny a v plném rozsahu kontrolovány.
2. V mezích stanovených v odstavci 1 smí Komise, pokud plní rozpożet na ústżední úrovni a nepżímo podle żl. 53 odst. 2, svżżit úkoly veżejné moci a zejména úkoly plnżní rozpożtu:
a) agenturám Spoleżenství uvedeným v żlánku 55 (dále jen "výkonným agenturám");
b) subjektżm zżízeným Spoleżenstvím a uvedeným v żlánku 185, pokud je to slużitelné s úkoly dotyżných subjektż stanovenými v základním právním aktu;
c) vnitrostátním veżejným subjektżm nebo subjektżm soukromého práva povżżeným veżejnou slużbou, které poskytují dostateżné finanżní záruky a dodrżují podmínky uvedené v provádżcích pżedpisech. Tżmto subjektżm mohou být svżżeny úkoly plnżní pouze, pokud:
i) základní právní akt dotyżného programu nebo akce stanoví możnost povżżení a kritéria pro výbżr dotyżných subjektż a
ii) z pżedem provedené analýzy vyplývá, że pżenesení úkolż plnżní rozpożtu odpovídá potżebám żádného finanżního żízení a zajiżżuje dodrżování zásady nediskriminace a viditelnosti akce Spoleżenství. Svżżené úkoly plnżní nesmżjí vést ke stżetu zájmż.
3. Pokud subjekty uvedené v odstavci 2 uskuteżżují úkoly plnżní, ovżżují pravidelnż, że akce, které mají být financovány z rozpożtu, jsou żádnż plnżny.
Tyto subjekty pżijmou pżíslużná opatżení, aby pżedeżly nesrovnalostem a podvodżm, a pżípadnż zahájí stíhání za úżelem zpżtného získání ztracených, neoprávnżnż vyplacených nebo nesprávnż poużitých prostżedkż.
żlánek 55
1. Výkonné agentury jsou právnické osoby podle práva Spoleżenství vytvożené rozhodnutím Komise, které mohou být povżżeny provádżt jménem Komise a na její odpovżdnost, zcela nebo żásteżnż, program nebo projekt Spoleżenství v souladu s nażízením Rady o statutu výkonných agentur, které jsou povżżeny nżkterými úkoly pżi żízení programż Spoleżenství, a o podmínkách a zpżsobu jejich zżizování a fungování.
2. Provádżní odpovídajících provozních polożek je pżeneseno na żeditele agentury.
żlánek 56
1. Rozhodnutí, která povżżují subjekty nebo agentury uvedené v żl. 54 odst. 2 úkoly plnżní, obsahují veżkerá ustanovení vhodná k zajiżtżní prżhlednosti uskuteżnżných operací a nezbytnż obsahují:
a) prżhledné postupy pżi zadávání zakázek a poskytování grantż, které jsou nediskriminující a vylużují jakýkoli stżet zájmż a které jsou v souladu s hlavami V a VI;
b) úżinný systém vnitżní kontroly żídících operací;
c) ustanovení o úżetnictví pro tyto operace a postupy pro pżedkládání úżtż, které umożní zajistit správné vyużití prostżedkż Spoleżenství a zachytit skuteżný rozsah tohoto vyużití v úżtech Spoleżenství;
d) nezávislý externí audit;
e) veżejný pżístup k informacím na úrovni stanovené právními pżedpisy Spoleżenství.
2. Komise mżże s pżihlédnutím k mezinárodnż uznávaným normám uznat, że systémy kontroly, vedení úżetnictví a zadávání zakázek vnitrostátních subjektż uvedených v żl. 54 odst. 2 písm. c) jsou rovnocenné s jejími pravidly.
3. Komise zajiżżuje dohled, hodnocení a kontrolu plnżní svżżených úkolż. Pżi svých kontrolách bere v úvahu rovnocennost kontrolních systémż s vlastními kontrolními systémy.
żlánek 57
1. Komise nesmí svżżit provádżní opatżení, která se týkají prostżedkż z rozpożtu, vżetnż plateb a vybírání, vnżjżím soukromoprávním subjektżm jiným neż subjektżm povżżeným veżejnou slużbou podle żl. 54 odst. 2 písm. c).
2. Vnżjżím soukromoprávním subjektżm jiným neż subjektżm povżżeným veżejnou slużbou lze na základż dohod svżżit úkoly technického poradenství a správní, pżípravné nebo doplżující úkoly, které nezahrnují ani výkon veżejné moci, ani poużití pravomoci volného uváżení.
KAPITOLA 3
Úżastníci finanżních operací
Oddíl 1
Zásada oddżlení funkcí
żlánek 58
Funkce schvalující osoby a úżetního jsou oddżlené a vzájemnż neslużitelné.
Oddíl 2
Schvalující osoba
żlánek 59
1. Orgán vykonává povinnosti schvalující osoby.
2. Każdý orgán stanoví ve svých vnitżních správních pżedpisech zamżstnance na patżiżné úrovni, které povżżí, pżi dodrżení podmínek uvedených v jednacím żádu, pravomocemi schvalující osoby, stanoví rozsah svżżených pravomocí a możnost na tyto osoby dále pżenáżet svżżené pravomoci.
3. Pravomoci schvalující osoby mohou být pżeneseny nebo dále pżeneseny pouze na osoby, na které se vztahuje slużební żád.
4. Povżżené nebo dále povżżené schvalující osoby mohou jednat pouze v mezích stanovených v povżżovacím aktu. Pżíslużné povżżené nebo dále povżżené schvalující osobż mżże být nápomocen jeden nebo více zamżstnancż, jejichż úkolem je uskuteżżovat nżkteré operace nezbytné pro plnżní rozpożtu a pżedkládání úżtż pod odpovżdností schvalující osoby.
żlánek 60
1. Schvalující osoba je v każdém orgánu odpovżdná za plnżní pżíjmż a výdajż v souladu se zásadami żádného finanżního żízení a za zajiżżování jejich legality a żádnosti.
2. K plnżní výdajż pżijímá povżżená a dále povżżená schvalující osoba rozpożtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí pżedbżżné úkony nezbytné pro plnżní polożek.
3. Plnżní pżíjmż zahrnuje sestavení odhadż pohledávek, zjiżtżní nárokż, které mají být uplatnżny, a vydávání inkasních pżíkazż. V pżípadż nutnosti zahrnuje vzdání se zjiżtżných pohledávek.
4. Povżżená schvalující osoba zavádí v souladu s minimálními standardy pżijatými każdým orgánem a s náleżitým ohledem na rizika spojená s prostżedím żízení a povahou financovaných akcí, organizażní strukturu a postupy vnitżního żízení a kontrol, které jsou vhodné pro plnżní jeho úkolż, vżetnż pżípadného ovżżování ex post. Provozní a finanżní hlediska operace ovżżují pżed jejím schválením jiní zamżstnanci neż ten, který operaci zahájil. Ovżżování ex ante a ex post a zahájení operace jsou samostatné żinnosti.
5. Każdý zamżstnanec odpovżdný za kontrolu żízení finanżních operací musí mít nezbytné odborné znalosti. Musí dodrżovat zvláżtní kodex profesních norem pżijatý każdým orgánem.
6. Każdý zamżstnanec povżżený finanżním żízením a kontrolou operací, který se domnívá, że rozhodnutí, které má na żádost nadżízeného użinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porużuje zásadu żádného finanżního żízení nebo profesní pravidla, které musí dodrżovat, o tom písemnż uvżdomí povżżenou schvalující osobu, a v pżípadż její neżinnosti komisi uvedenou v żl. 66 odst. 4. V pżípadż jakékoli protiprávní żinnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly pożkodit zájmy Spoleżenství, uvżdomí orgány a subjekty urżené platnými právními pżedpisy.
7. Povżżená schvalující osoba podává svému orgánu każdorożnż zprávu o své żinnosti, ke které jsou pżilożeny finanżní informace a informace o żízení. Zpráva uvádí výsledky operací odkazem na stanovené cíle, rizika spojená s tżmito operacemi, vyużití prostżedkż, které mżla k dispozici, a fungování systému vnitżní kontroly. Interní auditor vezme na vżdomí výrożní zprávu o żinnosti i ostatní zjiżtżné informace. Nejpozdżji do 15. żervna każdého roku pżedává Komise rozpożtovému orgánu shrnutí výrożních zpráv o żinnosti za pżedchozí rok.
Oddíl 3
Úżetní
żlánek 61
1. Każdý orgán jmenuje úżetního, který odpovídá za:
a) żádné provádżní plateb, inkaso pżíjmż a vybírání zjiżtżných pohledávek;
b) pżípravu a pżedkládání úżtż v souladu s hlavou VII;
c) vedení úżtż v souladu s hlavou VII;
d) stanovení úżetních pravidel a metod vżetnż úżtové osnovy v souladu s hlavou VII;
e) stanovení a potvrzení platnosti úżetních systémż a pżípadnż potvrzení platnosti systémż stanovených schvalující osobou a urżených k poskytnutí nebo odżvodnżní úżetních údajż;
f) správu pokladny.
2. Úżetní získává veżkeré informace poskytující pravdivý obraz o aktivech Spoleżenství a plnżní rozpożtu, které jsou nezbytné k sestavování úżtż, od schvalujících osob, které zarużují jejich spolehlivost.
3. Pokud není v tomto nażízení stanoveno jinak, je úżetní jako jediný oprávnżn spravovat hotovost a jiná aktiva. Odpovídá za jejich úschovu.
żlánek 62
Úżetní mżże pżi plnżní svých povinností povżżit nżkterými úkoly podżízené zamżstnance, na které se vztahuje slużební żád.
V povżżovacím aktu jsou uvedeny úkoly, které byly svżżeny povżżeným osobám.
Oddíl 4
Správce zálohových úżtż
żlánek 63
Pro platby malých żástek a inkasování jiných pżíjmż neż vlastních zdrojż mohou být zżizovány zálohové úżty, na které poskytuje prostżedky úżetní dotyżného orgánu a za které odpovídají správci zálohových úżtż, které jmenuje úżetní dotyżného orgánu.
KAPITOLA 4
Odpovżdnost úżastníkż finanżních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
żlánek 64
1. Aniż jsou dotżena pżípadná disciplinární opatżení, mohou být povżżené a dále povżżené schvalující osoby kdykoli dożasnż nebo s koneżnou platností zbaveny povżżení orgánem, který je jmenoval.
2. Aniż jsou dotżena pżípadná disciplinární opatżení, mżże být úżetní kdykoli dożasnż nebo s koneżnou platností zbaven své funkce orgánem, který jej jmenoval.
3. Aniż jsou dotżena pżípadná disciplinární opatżení, mohou být správci zálohových úżtż kdykoli dożasnż nebo s koneżnou platností zbaveni své funkce orgánem, který je jmenoval.
żlánek 65
1. Touto kapitolou není dotżena trestní odpovżdnost, kterou mají zamżstnanci uvedení v żlánku 64 za podmínek stanovených poużitelným vnitrostátním právem a platnými pżedpisy o ochranż finanżních zájmż Evropských spoleżenství a o boji proti korupci úżedníkż Evropských spoleżenství nebo żlenských státż.
2. Aniż jsou dotżeny żlánky 66, 67 a 68, nese każdá schvalující osoba, úżetní żi správce zálohových úżtż disciplinární a finanżní odpovżdnost za podmínek stanovených slużebním żádem. V pżípadż jakékoli protiprávní żinnosti, podvodu nebo korupce, které mohou pożkodit zájmy Spoleżenství, je vżc pżedlożena orgánżm a subjektżm urżeným platnými právními pżedpisy.
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na povżżené a dále povżżené schvalující osoby
żlánek 66
1. Schvalující osoba nese finanżní odpovżdnost za podmínek stanovených slużebním żádem, který uvádí, że úżedník musí zcela nebo żásteżnż nahradit żkodu, kterou zpżsobil Spoleżenství z dżvodż závażného pochybení pżi výkonu nebo v souvislosti s výkonem jeho funkce, zejména pokud zjistí nárok na úhradu pohledávky, vydá inkasní pżíkazy, pżidżlí výdaj nebo podepíże platební pżíkaz v rozporu s tímto finanżním nażízením a provádżcími pravidly k nżmu. Totéż platí, pokud váżným pochybením neużiní úkon zjiżżující żástku pohledávky nebo pokud nevydá nebo bezdżvodnż zdrżí vydání inkasního pżíkazu nebo pokud nevydá nebo bezdżvodnż zdrżí vydání platebního pżíkazu a mżże tak zpżsobit soukromoprávní odpovżdnost orgánu vżżi tżetím osobám.
2. Pokud se povżżená a dále povżżená schvalující osoba domnívá, że rozhodnutí, které má użinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou żádného finanżního żízení, uvżdomí o tom písemnż orgán, který ji povżżil. Pokud orgán, který ji povżżil, vydá písemnż odżvodnżný pżíkaz k pżijetí výże uvedeného rozhodnutí, je povżżená nebo dále povżżená schvalující osoba zprożtżna odpovżdnosti.
3. V pżípadż dalżího povżżení, v rámci své pżsobnosti, zżstává povżżená schvalující osoba odpovżdná za úżinnost zavedených vnitżních systémż żízení a kontroly a za výbżr dále povżżené schvalující osoby.
4. Każdý orgán zżídí nezávislou komisi, která urżí, zda dożlo k finanżní nesrovnalosti a jaké jsou její pżípadné dżsledky.
Na základż stanoviska této komise rozhodne orgán o zahájení disciplinárního żízení nebo żízení z dżvodu finanżní odpovżdnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobż, povżżené schvalující osobż, pokud není zúżastnżnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporużeními.
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na úżetní a správce zálohových úżtż
żlánek 67
1. Úżetní nese disciplinární a finanżní odpovżdnost za podmínek a podle postupż stanovených slużebním żádem. Odpovídá zejména za tato pochybení:
a) ztrátu nebo pożkození hotových penżz, majetku a dokladż, které mu byly svżżeny;
b) neoprávnżnou zmżnu na bankovních úżtech nebo pożtovních żirových úżtech;
c) inkaso nebo platba żástek, které neodpovídají żástkám na inkasních nebo platebních pżíkazech;
d) opomenutí vybrat splatné pżíjmy.
żlánek 68
Správce zálohových úżtż nese disciplinární a finanżní odpovżdnost za podmínek a podle postupż stanovených slużebním żádem. Odpovídá zejména za tato pochybení:
a) ztrátu nebo pożkození hotových penżz, majetku a dokladż, které mu byly svżżeny;
b) nemożnost dolożit platby, které provedl, żádnými podklady;
c) uskuteżnżní platby ve prospżch jiných osob neż oprávnżných pżíjemcż;
d) opomenutí vybrat splatné pżíjmy.
KAPITOLA 5
Pżíjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojż
żlánek 69
Odhady pżíjmż slożených z vlastních zdrojż uvedených v rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojż Spoleżenství jsou zapsány do rozpożtu v eurech. Poskytují se v souladu s nażízením Rady, kterým se uvedené rozhodnutí provádí.
Oddíl 2
Odhady pohledávek
żlánek 70
1. Pżíslużná schvalující osoba użiní pro vżechna opatżení a situace, které mohou zalożit pohledávku Spoleżenství nebo její zmżnu, odhad pohledávek.
2. Odchylnż od odstavce 1 se nemusí provádżt odhad pohledávek pżed poskytnutím żástek vlastních zdrojż podle rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojż Spoleżenství, které odvádżjí żlenské státy Komisi v pevnż stanovených dobách splatnosti. Pro tyto żástky vydává pżíslużná schvalující osoba inkasní pżíkaz.
Oddíl 3
Zjiżtżní pohledávek
żlánek 71
1. Zjiżtżní pohledávky je úkon, kterým povżżená nebo dále povżżená schvalující osoba:
a) ovżżuje, zda dluh existuje;
b) urżí nebo ovżżí skuteżnost a výżi dluhu;
c) ovżżuje podmínky splatnosti dluhu.
2. Vlastní zdroje poskytnuté Komisi a veżkeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné żástce a splatné musí být zjiżtżny inkasním pżíkazem pżedlożeným úżetnímu a oznámením o dluhu zaslaným dlużníku, pżiżemż obojí vypracuje pżíslużná schvalující osoba.
3. Neoprávnżnż vyplacené żástky budou vybrány zpżt.
4. Podmínky, za kterých jsou úroky z prodlení ve prospżch Spoleżenství splatné, jsou uvedeny v provádżcích pravidlech.
Oddíl 4
Schválení inkasa
żlánek 72
1. Schválení inkasa je úkon, pżi kterém vydá pżíslużná povżżená nebo dále povżżená schvalující osoba vystavením inkasního pżíkazu pokyn úżetnímu vybrat zjiżtżnou pohledávku.
2. Orgán mżże formálnż zjiżżovat pohledávky od jiných subjektż neż státż prostżednictvím vykonatelného rozhodnutí ve smyslu żlánku 256 Smlouvy o ES.
Oddíl 5
Inkaso
żlánek 73
1. Úżetní provádí inkasní pżíkazy żádnż vystavené pżíslużnou schvalující osobou. Zajistí s náleżitou peżlivostí, aby Spoleżenství obdrżelo své pżíjmy a aby byla zachována práva Spoleżenství.
Úżetní pżi vybírání pohledávek Spoleżenství do nich zapożítá pohledávky dlużníka vżżi Spoleżenství, pokud jsou jisté, splatné a stanovené pevnou żástkou.
2. Pokud se schvalující osoba hodlá vzdát inkasa zjiżtżné pohledávky, ujistí se, że toto vzdání se je żádné a v souladu se zásadami żádného finanżního żízení a úmżrnosti podle postupż a kritérií stanovených provádżcími pravidly. Rozhodnutí o vzdání se inkasa musí být odżvodnżno. Schvalující osoba mżże pżevést oprávnżní k vydání takových rozhodnutí pouze za podmínek stanovených provádżcími pravidly.
żlánek 74
Pżíjmy z pokut, penále a sankcí a úrokż se nezaznamenávají jako pżíjmy rozpożtu s koneżnou platností, dokud mohou být rozhodnutí, která je ukládají, zrużena Soudním dvorem.
První pododstavec se nepoużije na rozhodnutí o schválení úżetní závżrky nebo o finanżních opravách.
KAPITOLA 6
Výdajové operace
żlánek 75
1. Każdý výdaj musí být pżidżlen, potvrzen, schválen a zaplacen.
2. Kromż polożek, které mohou být podle żl. 49 odst. 2 provedeny bez základního právního aktu, musí závazku výdajż pżedcházet rozhodnutí o financování pżijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán povżżil.
Oddíl 1
Závazek výdajż
żlánek 76
1. Rozpożtový závazek je operací, kterou se rezervují pżidżlené prostżedky nutné k pokrytí následných úhrad sloużících ke splnżní právního závazku.
Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo zjiżżuje závazek, ze kterého vyplývá zatíżení rozpożtu.
Rozpożtové i právní závazky pżijímá stejná schvalující osoba, s výjimkou żádnż odżvodnżných pżípadż uvedených v provádżcích pravidlech.
2. Rozpożtový závazek je individuální, pokud je urżen pżíjemce a żástka výdajż.
Rozpożtový závazek je souhrnný, pokud alespoż jeden z prvkż potżebných k identifikaci individuálního závazku není urżen.
Rozpożtový závazek je pżedbżżný, pokud je urżen ke krytí výdajż uvedených v żlánku 150 nebo bżżných správních výdajż, z nichż buż żástka, nebo koneżní pżíjemci nejsou s koneżnou platností urżeni.
3. Rozpożtové závazky na akce, jejichż rozsah pżesahuje jeden rozpożtový rok mohou být rozlożeny do rożních splátek pouze, pokud to stanoví základní právní akt nebo pokud se jedná o správní výdaje. Na rozlożení do rożních splátek musí odkazovat právní závazek, s výjimkou výdajż na zamżstnance.
żlánek 77
1. U vżech opatżení, která mohou vést k výdajżm k tíżi rozpożtu, musí pżíslużná schvalující osoba pżed uzavżením právního závazku vżżi tżetí osobż pżijmout rozpożtový závazek.
2. S výhradou zvláżtních ustanovení hlavy IV druhé żásti pokrývají souhrnné rozpożtové závazky celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazkż uzavżených do 31. prosince roku n + 1.
S výhradou żl. 76 odst. 3 a żl. 179 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo pżedbżżným rozpożtovým závazkżm, uzavżeny do 31. prosince roku n.
Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zrużí pżíslużná schvalující osoba nevyużitý zżstatek tżchto rozpożtových závazkż.
żástka każdého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného závazku, bude pżed podpisem zaznamenána pżíslużnou schvalující osobou do rozpożtového úżetnictví a zaúżtována do souhrnného závazku.
3. Právní závazky v souvislosti s akcemi, jejichż rozsah pżesahuje jeden rozpożtový rok, a odpovídající rozpożtové závazky mají, kromż výdajż na zamżstnance, lhżtu pro plnżní stanovenou v souladu se zásadou żádného finanżního żízení.
żásti tżchto závazkż, které nejsou provedeny do żesti mżsícż po uplynutí této lhżty, budou zrużeny podle żlánku 11.
Pokud právní závazek nevedl poté do tżí let k platbż, pżíslużná schvalující osoba jej zrużí.
żlánek 78
1. Pżi pżijímání rozpożtového závazku se pżíslużná schvalující osoba ujistí, że:
a) výdaj byl pżiżazen do správného bodu rozpożtu;
b) polożky jsou k dispozici;
c) výdaj je v souladu s ustanoveními Smluv, rozpożtem, tímto nażízením a provádżcími pravidly a se vżemi akty pżijatými v souladu se Smlouvami a nażízeními;
d) je dodrżena zásada żádného finanżního żízení.
2. Pżi zaznamenání právního závazku se schvalující osoba ujistí, że:
a) závazek je kryt odpovídajícím rozpożtovým závazkem;
b) výdaj je żádný a v souladu s ustanoveními Smluv, rozpożtem, tímto nażízením a provádżcími pravidly a se vżemi akty pżijatými v souladu se Smlouvami a nażízeními;
c) je dodrżena zásada żádného finanżního żízení.
Oddíl 2
Potvrzení výdajż
żlánek 79
Potvrzení výdaje je úkon, kterým pżíslużná schvalující osoba:
a) ovżżuje existenci vżżitelova nároku;
b) stanoví nebo ovżżuje existenci a výżi pohledávky;
c) ovżżuje podmínky splatnosti pohledávky.
Oddíl 3
Schválení výdajż
żlánek 80
Schválení výdaje je úkon, kterým pżíslużná schvalující osoba, po ovżżení, że jsou polożky k dispozici, vydá vystavením platebního pżíkazu pokyn úżetnímu, aby zaplatil potvrzený výdaj.
Oddíl 4
Platba výdajż
żlánek 81
1. Platba musí být zalożena na dżkazu, że odpovídající akce je v souladu se základním právním aktem nebo smlouvou a zahrnuje jednu nebo více z následujících operací:
a) platbu celkové dlużné żástky;
b) platbu dlużných żástek nżkterým z tżchto zpżsobż:
i) pżedbżżným financováním, pżípadnż rozlożeným do nżkolika plateb;
ii) jednou nebo nżkolika prżbżżnými platbami;
iii) platbou zżstatku dlużných żástek.
2. Rżzné platby uvedené v odstavci 1 budou zaúżtovány podle typu k okamżiku, ke kterému byly uskuteżnżny.
żlánek 82
Platbu výdajż provádí úżetní v mezích dostupných prostżedkż.
Oddíl 5
Lhżty pro výdajové operace
żlánek 83
Potvrzení, schválení a platby výdajż se musí uskuteżnit ve lhżtách, které stanoví provádżcí pravidla, jeż také uvádżjí podmínky, za kterých mohou vżżitelé obdrżet úroky z prodlení z rozpożtové polożky, ze které byl zaplacen hlavní výdaj.
KAPITOLA 7
Informażní systémy
żlánek 84
V pżípadż żízení pżíjmových a výdajových operací pożítażovými systémy mohou být dokumenty podepisovány digitálnż nebo elektronicky.
KAPITOLA 8
Interní auditor
żlánek 85
Każdý orgán zżídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu se souvisejícími mezinárodními normami. Interní auditor odpovídá orgánu, který jej jmenoval, za ovżżování żádného fungování systémż a postupż pżi plnżní rozpożtu. Interní auditor nemżże být ani schvalující osobou, ani úżetním.
żlánek 86
1. Interní auditor poskytuje rady svému orgánu v otázkách rizik tím, że vydává nezávislá stanoviska ke kvalitż żídících a kontrolních systémż a doporużení ke zlepżení podmínek provádżní operací a k podpoże żádného finanżního żízení.
Je zejména povżżen:
a) posuzováním vhodnosti a úżinnosti vnitżních systémż żízení a výkonu útvarż pżi provádżní politik, programż a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b) posuzováním vhodnosti a kvality systémż vnitżní kontroly a auditu poużitelné na każdou operaci plnżní rozpożtu.
2. Interní auditor vykonává své úkoly ve vżech żinnostech a útvarech orgánu. Má úplný a neomezený pżístup ke vżem informacím potżebným k výkonu svých úkolż, v pżípadż potżeby i na místż, i v żlenských státech a tżetích zemích.
3. Interní auditor podává orgánu zprávu o svých zjiżtżních a doporużeních. Orgán zajistí provedení doporużení, která vyplývají z auditż. Interní auditor dále orgánu pżedkládá výrożní zprávu o interním auditu, ve které je uveden pożet a druh provedených interních auditż, użinżná doporużení a opatżení pżijatá na základż tżchto doporużení.
4. Orgán pżedává każdorożnż orgánu, který je pżíslużný pro udżlení absolutoria, zprávu uvádżjící pożet a druh provedených interních auditż, użinżná doporużení a opatżení pżijatá na základż tżchto doporużení.
żlánek 87
Orgán stanoví zvláżtní pravidla pro interní auditory tak, aby byla zajiżtżna jeho plná nezávislost pżi výkonu jeho povinností a jasnż vymezena jeho odpovżdnost.
Pokud je interní auditor úżedníkem nebo jiným zamżstnancem, je jeho odpovżdnost stanovena slużebním żádem a blíże upżesnżna v provádżcích pravidlech.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEżEJNÝCH ZAKÁZEK
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast pżsobnosti a zásady zadávání
żlánek 88
1. Veżejné zakázky jsou zadávány zadavateli ve smyslu żlánkż 104 a 167 na základż písemnż uzavżených smluv, za úplatu, za úżelem získání dodávky movitého nebo nemovitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí slużeb za cenu zaplacenou zcela nebo zżásti z rozpożtu.
Pżedmżtem tżchto zakázek mohou být:
a) koupż nebo pronájem budovy;
b) dodávky;
c) stavební práce;
d) slużby.
2. Tato hlava se nevztahuje na granty.
żlánek 89
1. Vżechny veżejné zakázky financované zcela nebo zżásti z rozpożtu musí být v souladu se zásadami prżhlednosti, úmżrnosti, rovného zacházení a nediskriminace.
2. Vżechny zakázky se zadávají formou co nejżirżí veżejné soutżże, s výjimkou pżípadż, kdy se poużije vyjednávací żízení uvedené v żl. 91 odst. 1 písm. d).
Oddíl 2
Zveżejżování
żlánek 90
1. Veżkeré zakázky, které pżekrażují limity stanovené v żláncích 105 a 167, se zveżejżují v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství.
Vyhláżení zakázky se zveżejżuje pżedem kromż pżípadż uvedených v żl. 91 odst. 2 a u zakázek na slużby uvedených v provádżcích pravidlech.
Od zveżejnżní nżkterých informací po udżlení zakázky mżże být upużtżno, pokud by to bylo pżekáżkou uplatnżní zákona, bylo v rozporu s veżejným zájmem nebo by to pożkozovalo oprávnżné obchodní zájmy veżejných nebo soukromých podnikż nebo by to mohlo mezi nimi narużit korektní hospodáżskou soutżż.
2. Zakázky, jejichż hodnota je niżżí neż limity uvedené v żláncích 105 a 167, jsou vyhlażovány vhodným zpżsobem.
Oddíl 3
Zadávací żízení
żlánek 91
1. Zadávací żízení má nżkterou z tżchto forem:
a) otevżené żízení;
b) omezené żízení;
c) veżejná soutżż na urżitý výkon;
d) vyjednávací żízení.
2. Pro zakázky, jejichż hodnota je vyżżí neż limity stanovené v żláncích 105 a 167, je vyjednávací żízení povoleno pouze v pżípadech stanovených v provádżcích pravidlech.
První pododstavec se nepoużije na zakázky na slużby uvedené v provádżcích pravidlech.
3. Limity, pod nimiż mżże zadavatel buż poużít vyjednávací żízení, nebo odchylnż od żl. 88 odst. 1 prvního pododstavce jednoduże uhradit faktury, jsou stanoveny v provádżcích pravidlech.
żlánek 92
Pżedmżt zakázky musí být úplnż, jasnż a pżesnż popsán v zadávací dokumentaci.
żlánek 93
Ze zadávání zakázek jsou vyloużeni zájemci a uchazeżi,
a) na které byl prohláżen konkurs, jsou v likvidaci, jejich podnikání podléhá soudní správż, jsou ve vyrovnacím żízení, zastavili podnikatelskou żinnost nebo se nacházejí na základż vnitrostátních právních a správních pżedpisż v podobné situaci;
b) kteżí byli pravomocnż odsouzeni pro trestný żin související s jejich podnikáním;
c) kteżí se dopustili váżného profesního pochybení, které bylo zadavatelem prokazatelnż zjiżtżno;
d) kteżí nesplnili své povinnosti týkající se placení pżíspżvkż na sociální zabezpeżení nebo placení daní a poplatkż podle právních pżedpisż státu, v nżmż jsou usazeni, nebo podle právních pżedpisż státu zadavatele nebo státu, ve kterém se má uskuteżnit zakázka;
e) kteżí byli pravomocnż odsouzeni za podvod, podplácení, zlożinné spolżení nebo za jinou nezákonnou żinnost pożkozující finanżní zájmy Spoleżenství;
f) u kterých bylo v souvislosti s jiným żízením pżi zadávání zakázek nebo żízením o poskytování grantż financovaných z rozpożtu Spoleżenství zjiżtżno váżné porużení smlouvy nedodrżením jejich smluvních závazkż.
2. Zájemci nebo uchazeżi musí osvżdżit, że se nenacházejí v żádné ze situací uvedených v odstavci 1.
żlánek 94
Zakázky nelze udżlit zájemcżm a uchazeżżm, kteżí pżi zadávání zakázky:
a) jsou ve stżetu zájmż;
b) pżedlożili nesprávné prohláżení pżi poskytování informací pożadovaných zadavatelem jako podmínka pro úżast na veżejné zakázce nebo tyto informace nepżedlożili.
żlánek 95
Każdý orgán zżídí ústżední databázi s podrobnými údaji o zájemcích a uchazeżích, kteżí se nacházejí v nżkteré ze situací uvedených v żláncích 93 a 94. Jediným úżelem této databáze je, v souladu s právními pżedpisy Spoleżenství o zacházení s osobními údaji, zajistit správné uplatżování żlánkż 93 a 94. Każdý orgán má pżístup do databází ostatních orgánż.
żlánek 96
Zájemcżm a uchazeżżm, kteżí se nacházejí v nżkteré ze situací uvedených v żláncích 93 a 94 mżże zadavatel poté, co jim dá możnost se vyjádżit, ulożit správní nebo finanżní sankce.
Sankce mohou zahrnovat:
a) vyloużení dotyżného zájemce nebo uchazeże ze zakázek a grantż financovaných z rozpożtu na dobu nejvýże pżti let;
b) zaplacení pokuty nepżevyżující hodnotu dotyżné zakázky dodavatelem v pżípadż uvedeném v żl. 93 odst. 1 písm. f) a zájemcem nebo uchazeżem v pżípadech uvedených v żlánku 94, pokud jsou tyto pżípady zvláżż závażné.
Ulożené sankce jsou úmżrné významu zakázky a závażnosti pochybení.
żlánek 97
1. Kritéria výbżru pro hodnocení schopnosti zájemcż nebo uchazeżż a kritéria pro udżlení zakázky umożżující zhodnotit obsah nabídek jsou stanovena pżedem a upżesnżna v zadávací dokumentaci.
2. Zakázka mżże být zadána automatickým výbżrem nabídky nebo pżijetím nabídky, která je hospodáżsky nejvýhodnżjżí.
żlánek 98
1. Postupy pro pżedkládání nabídek musí zajistit skuteżnou soutżż a utajení obsahu nabídek aż do jejich soubżżného otevżení.
2. Zadavatel mżże od uchazeżż pożadovat, za podmínek uvedených v provádżcích pravidlech, aby slożili pżedem jistotu jako záruku, że nabídka nebude stażena.
3. S výjimkou zakázek nízké hodnoty podle żl. 91 odst. 3 je pro otevírání pżihláżek nebo nabídek jmenována otevírací komise. Każdá nabídka nebo pżihláżka, u které komise prohlásí, że nesplżuje pożadavky, je odmítnuta.
4. Vżechny pżihláżky a nabídky, u kterých otevírací komise prohlásí, że splżují stanovené pożadavky, jsou na základż kritérií výbżru a kritérií pro udżlení zakázky, která jsou stanovena v zadávací dokumentaci, vyhodnoceny výborem jmenovaným za tímto úżelem, který navrhne, komu bude zakázka pżidżlena.
żlánek 99
V prżbżhu zadávacího żízení je styk zadavatele se zájemci nebo uchazeżi pżípustný pouze za podmínek, které zajiżżují prżhlednost a rovné zacházení. Tento styk nesmí vést ani ke zmżnż podmínek zakázky, ani podmínek pżvodní nabídky.
żlánek 100
1. Schvalující osoba rozhodne v souladu s kritérii výbżru a kritérii pro udżlení zakázky pżedem stanovenými v zadávací dokumentaci a v souladu s pravidly o zadávání zakázek, komu bude zakázka pżidżlena.
2. Zadavatel sdżlí każdému zájemci nebo uchazeżi, jehoż pżihláżka nebo nabídka byla odmítnuta, dżvody odmítnutí a każdému uchazeżi, který użinil nabídku, jeż je v souladu s pożadavky, a který o to písemnż pożádá, vlastnosti a výhody pżijaté nabídky i jméno uchazeże, kterému byla zakázka pżidżlena.
Od zveżejnżní nżkterých informací vżak mżże být upużtżno, pokud by to bylo pżekáżkou uplatnżní zákona, bylo v rozporu s veżejným zájmem nebo by to pożkozovalo oprávnżné obchodní zájmy veżejných nebo soukromých podnikż nebo by to mohlo mezi nimi narużit korektní hospodáżskou soutżż.
żlánek 101
Zadavatel mżże aż do podpisu smlouvy upustit od zakázky nebo zrużit zadávací żízení, aniż by zájemci nebo uchazeżi mżli nárok na jakékoli odżkodnżní.
Takové rozhodnutí musí být odżvodnżné a musí být dáno na vżdomí zájemcżm nebo uchazeżżm.
Oddíl 4
Jistoty a kontrola
żlánek 102
Zadavatel mżże, a v nżkterých pżípadech uvedených v provádżcích pravidlech musí, od smluvní strany pżedem pożadovat slożení jistoty, aby:
a) zajistil żádné splnżní zakázky;
b) omezil finanżní rizika spojená s platbami pżedbżżného financování.
żlánek 103
Pokud je zadávací żízení nebo splnżní zakázky zatíżeno podstatnými chybami nebo nesrovnalostmi żi podvodem, pozastaví orgány provádżní dotyżné zakázky.
Jestliże jsou chyby, nesrovnalosti żi podvod pżiżitatelné dodavateli, mohou kromż toho orgány odmítnout uskuteżnit platby nebo mohou vybrat zpżt jiż zaplacené żástky v pomżru k závażnosti chyb, nesrovnalostí nebo podvodu.
KAPITOLA 2
Ustanovení poużitelná pro zakázky zadávané orgány Spoleżenství na vlastní úżet
żlánek 104
Orgány Spoleżenství se povażují za zadavatele v pżípadech zakázek, které zadávají na vlastní úżet.
żlánek 105
S výhradou hlavy IV druhé żásti tohoto nażízení stanoví smżrnice Evropského parlamentu a Rady o koordinaci postupż pżi zadávání veżejných zakázek na dodávky, slużby a stavební práce limity, které urżí:
a) zpżsoby zveżejnżní uvedené v żlánku 90;
b) výbżr jednoho z postupż uvedených v żlánku 91;
c) odpovídající lhżty.
żlánek 106
Nabídkového żízení se mżże za stejných podmínek úżastnit każdá fyzická nebo právnická osoba, která spadá do oblasti pżsobnosti Smluv, a każdá fyzická nebo právnická osoba ze tżetí zemż, která uzavżela se Spoleżenstvím zvláżtní dohodu v oblasti veżejných zakázek, za podmínek stanovených v uvedené dohodż.
żlánek 107
V pżípadech, ve kterých se poużije mnohostranná dohoda o zadávání veżejných zakázek uzavżená v rámci Svżtové obchodní organizace, se mohou veżejných zakázek úżastnit také pżíslużníci státż, které tuto dohodu ratifikovaly, za podmínek stanovených v uvedené dohodż.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Oblast pżsobnosti
żlánek 108
1. Granty jsou finanżní pżíspżvky poskytované jako dary pżímo z rozpożtu na financování:
a) akce urżené na podporu dosażení cíle, který je soużástí nżkteré politiky Evropské unie;
b) anebo fungování subjektu, který sleduje cíl, který je v obecném evropském zájmu nebo je soużástí nżkteré politiky Evropské unie.
Granty jsou pżedmżtem písemné dohody.
2. Granty ve smyslu této hlavy nejsou:
a) výdaje na zamżstnance orgánż, pżjżky a podíly, veżejné zakázky podle żlánku 88 a podpory placené jako makrofinanżní pomoc;
b) výdaje uskuteżnżné v rámci sdíleného, decentralizovaného nebo spoleżného żízení ve smyslu żlánku 53 tohoto nażízení;
c) platby povżżeným subjektżm Komise podle żlánkż 54 a 55 tohoto nażízení a jiným subjektżm Spoleżenství podle żlánku 185 tohoto nażízení.
KAPITOLA 2
Zásady pro poskytování
żlánek 109
1. Poskytování grantż musí dodrżovat zásady prżhlednosti a rovného zacházení, nesmżjí být kumulativní ani poskytovány zpżtnż a musí zahrnovat spolufinancování.
2. Úżelem ani dżsledkem grantu nesmí být dosażení zisku pro pżíjemce.
żlánek 110
1. Granty jsou pżedmżtem rożního programu, který se zveżejní na pożátku rozpożtového roku, s výjimkou pomocí v krizových situacích a operací humanitární pomoci.
Tento pracovní program se provádí zveżejnżním výzvy k pżedkládání návrhż, s výjimkou żádnż odżvodnżných naléhavých výjimeżných pżípadż nebo pokud vlastnosti pżíjemce nedávají pro urżitou akci jinou możnost.
2. Vżechny granty poskytnuté v prżbżhu jednoho rozpożtového roku se każdorożnż zveżejżují s náleżitým ohledem na pożadavky dżvżrnosti a bezpeżnosti.
żlánek 111
1. Na jednu akci mżże být urżitému pżíjemci poskytnut pouze jeden grant z rozpożtu.
2. Jednomu pżíjemci mżże být za jeden rozpożtový rok z rozpożtu poskytnut pouze jeden grant na provozní náklady.
żlánek 112
1. Grant na jiż zahájené akce lze poskytnout pouze v pżípadż, że żadatel mżże prokázat, że akce musela být zahájena jeżtż pżed podpisem dohody.
V tżchto pżípadech se výdaje, které lze grantem financovat, nemohou uskuteżnit pżede dnem podání żádosti o grant, ledaże se jedná o żádnż odżvodnżné výjimeżné pżípady, které stanoví základní právní akt, nebo se jedná o výdaje, které jsou nezbytné pro żádný prżbżh pomoci v krizových situacích a operací humanitární pomoci, za podmínek uvedených v provádżcích pravidlech.
Poskytnutí grantu se zpżtným úżinkem na jiż ukonżenou akci je vyloużeno.
2. Dohoda o poskytnutí grantu na provozní náklady musí být podepsána nejpozdżji żtyżi mżsíce po zażátku rozpożtového roku pżíjemce. Výdaje, které lze grantem financovat, nelze uskuteżnit pżede dnem podání żádosti o grant ani pżed zażátkem rozpożtového roku pżíjemce.
żlánek 113
1. Grant nemżże financovat náklady akce v plném rozsahu, s výhradou hlavy IV druhé żásti.
Grant na provozní náklady nemżże financovat provozní výdaje dotyżného subjektu v plném rozsahu.
2. Není-li v základním právním aktu stanoveno jinak pro subjekt, který jedná v obecném evropském zájmu, jsou granty na provozní náklady v pżípadż jejich opżtovného poskytnutí postupnż sniżovány.
KAPITOLA 3
Postup poskytování
żlánek 114
1. Za zpżsobilé se povażují żádosti o granty podané písemnż právnickými osobami.
Výjimeżnż, podle druhu akce nebo cíle sledovaného pżíjemcem, mżże základní právní akt stanovit, że granty mohou získat i fyzické osoby.
2. Granty nelze poskytnout żadatelżm, kteżí se nacházejí v dobż żízení o poskytnutí grantż v nżkteré ze situací uvedených v żláncích 93 a 94.
żadatelé musí osvżdżit, że se nenacházejí v żádné ze situací uvedených v żlánku 93.
3. Schvalující osoba mżże żadatelżm, kteżí jsou vyloużeni z dżvodż uvedených v odstavci 2, ulożit úżinné, pżimżżené a odrazující správní a finanżní sankce podle żlánkż 93 aż 96 a provádżcích pravidel k tżmto żlánkżm.
żlánek 115
1. Kritéria výbżru musí umożnit zhodnotit schopnost żadatele dokonżit navrhovanou akci nebo pracovní program.
2. Kritéria poskytování oznámená pżedem ve výzvż k pżedkládání návrhż musí umożnit zhodnotit kvalitu pżedlożených návrhż z hlediska stanovených cílż a priorit.
żlánek 116
1. Na základż pżedem oznámených kritérií výbżru a kritérií poskytování hodnotí návrhy hodnotící výbor zżízený k tomuto úżelu s cílem urżit, které návrhy lze financovat.
2. Na základż hodnocení uvedeného v odstavci 1 vypracuje následnż pżíslużná schvalující osoba seznam pżíjemcż a schválené żástky.
3. Pżíslużná schvalující osoba písemnż informuje żadatele o rozhodnutích týkajících se jejich żádostí. V pżípadż, że pożadovaný grant nebyl poskytnut, sdżlí orgán dżvody odmítnutí żádosti, zejména z hlediska pżedem zveżejnżných kritérií výbżru a kritérií poskytování.
KAPITOLA 4
Platby a kontrola
żlánek 117
Rozvrżení plateb se urżuje podle finanżních rizik, trvání a stavu provádżní akce nebo podle nákladż, které pżíjemce vynalożil.
żlánek 118
Pżíslużná schvalující osoba mżże od pżíjemce pżedem pożadovat slożení jistoty, aby omezil finanżní rizika spojená s platbami pżedbżżného financování.
żlánek 119
1. żástka grantu je stanovena jako koneżná aż poté, co orgán pżijme závżreżné zprávy a úżty, aniż jsou dotżeny následné kontroly provedené orgánem.
2. V pżípadż, że pżíjemce neplní své zákonné nebo smluvní povinnosti, je grant v pżípadech uvedených v provádżcích pravidlech pozastaven a sníżen nebo zrużen poté, co byla pżíjemci dána możnost se vyjádżit.
KAPITOLA 5
Provádżní
żlánek 120
1. Pokud provádżní akce vyżaduje zadávání zakázek pżíjemcem, musí být zadány podle zásad uvedených v hlavż V této żásti.
2. Każdá smlouva o grantu zmocżuje výslovnż Komisi a Úżetní dvżr k provádżní kontrol na místż a kontrol vżech dokladż vżech dodavatelż a subdodavatelż, kteżí obdrżeli prostżedky Spoleżenství.
HLAVA VII
PżEDKLÁDÁNÍ ÚżTż A ÚżETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Pżedkládání úżtż
żlánek 121
Úżty Spoleżenství zahrnují:
a) finanżní výkazy orgánż uvedené v żlánku 126 a finanżní výkazy subjektż uvedených v żlánku 185;
b) konsolidované finanżní výkazy, které pżedstavují v souhrnné formż finanżní údaje obsażené ve finanżních výkazech uvedených v písmenu a);
c) zprávy o plnżní rozpożtu orgánż a subjektż uvedených v żlánku 185;
d) konsolidované zprávy o plnżní rozpożtu, které pżedstavují v souhrnné formż informace obsażené ve zprávách uvedených v písmenu c).
żlánek 122
K úżtżm orgánż a subjektż uvedených v żlánku 185 je pżipojena zpráva o rozpożtovém a finanżním żízení za rozpożtový rok.
żlánek 123
Úżty musí být v souladu s pżedpisy, musí být pżesné a srozumitelné a podávat pravdivý a úplný obraz, pokud jde o:
a) finanżní výkazy, aktiva, pasiva, náklady a výnosy, práva a závazky neuvedené jako aktiva a pasiva a penżżní tok;
b) zprávy o plnżní rozpożtu, o pżíjmových a výdajových operacích.
żlánek 124
Finanżní výkazy jsou vypracovány v souladu s tżmito obecnż uznávanými úżetními zásadami:
a) kontinuity żinnosti;
b) obezżetnosti;
c) stálosti úżetních metod;
d) srovnatelnosti informací;
e) významnosti;
f) zákazu vzájemných zápożtż;
g) pżednosti skuteżnosti pżed vnżjżím zdáním;
h) úżetnictví na akruální bázi.
żlánek 125
1. V souladu se zásadou úżetnictví na akruální bázi uvádżjí finanżní výkazy náklady a výnosy daného rozpożtového roku bez ohledu na datum platby nebo inkasa.
2. Hodnota aktiv a pasiv je stanovena podle pravidel oceżování obsażených v úżetních metodách uvedených v żlánku 133.
żlánek 126
1. Finanżní výkazy jsou uvádżny v milionech eur a obsahují:
a) rozvahu a výsledovku, ze kterých vyplývají aktiva a pasiva, finanżní situace a hospodáżský výsledek k 31. prosinci uplynulého rozpożtového roku; jsou pżedkládány podle struktury zavedené smżrnicemi Evropského parlamentu a Rady o rożních úżetních závżrkách nżkterých forem spoleżností, zohlední vżak zvláżtní druh żinností Spoleżenství;
b) tabulku penżżního toku, ze které vyplývají inkasa a platby v rozpożtovém roce, a koneżný stav pokladny;
c) výkaz zmżn vlastního kapitálu, který obsahuje podrobné údaje o zvyżování a sniżování jednotlivých polożek kapitálových úżtż v rozpożtovém roce.
2. Pżíloha k finanżním výkazżm doplżuje a vysvżtluje informace pżedlożené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a obsahuje doplżující informace pżedepsané mezinárodnż uznávanou úżetní praxí, pokud se tyto informace vztahují k żinnosti Spoleżenství.
żlánek 127
Zprávy o plnżní rozpożtu jsou uvádżny v milionech eur a obsahují:
a) výsledný úżet plnżní rozpożtu, který shrnuje vżechny pżíjmové a výdajové operace rozpożtového roku; je pżedkládán ve stejné struktuże jako samotný rozpożet;
b) pżílohu k výslednému úżtu plnżní rozpożtu, která doplżuje a vysvżtluje informace v uvedeném výsledném úżtu.
żlánek 128
Úżetní ostatních orgánż a subjektż uvedených v żlánku 185 pżedávají úżetnímu Komise nejpozdżji do 1. bżezna následujícího rozpożtového roku prozatímní úżty se zprávou o rozpożtovém a finanżním żízení za rozpożtový rok.
Úżetní Komise konsoliduje prozatímní úżty a pżedá nejpozdżji do 31. bżezna následujícího rozpożtového roku Úżetnímu dvoru prozatímní úżty vżech orgánż a subjektż uvedených v żlánku 185 a konsolidované prozatímní úżty.
Ke stejnému dni pżedá Evropskému parlamentu, Radż a Úżetnímu dvoru zprávu orgánż a subjektż uvedených v żlánku 185 o rozpożtovém a finanżním żízení dotyżného rozpożtového roku.
żlánek 129
1. Úżetní dvżr pżedlożí nejpozdżji do 15. żervna svá vyjádżení k prozatímním úżtżm vżech orgánż a subjektż uvedených v żlánku 185.
2. Każdý orgán a subjekt uvedený v żlánku 185 vypracuje na vlastní odpovżdnost své koneżné úżetní závżrky a pżedá je úżetnímu Komise a Úżetnímu dvoru nejpozdżji do 1. żervence následujícího rozpożtového roku, aby mohly být vypracovány koneżné konsolidované úżetní závżrky.
3. Komise schvaluje tyto koneżné konsolidované úżetní závżrky a pżedává je Evropskému parlamentu, Radż a Úżetnímu dvoru do 31. żervence následujícího rozpożtového roku.
4. Koneżné konsolidované úżetní závżrky se spolu s prohláżením o vżrohodnosti, které pżedkládá Úżetní dvżr podle żlánku 248 Smlouvy o ES a żlánku 160c Smlouvy o Euratomu, zveżejżují nejpozdżji do 31. żíjna následujícího rozpożtového roku v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství.
KAPITOLA 2
Informace o plnżní rozpożtu
żlánek 130
Kromż výkazż uvedených v żláncích 126 a 127 podává Komise Evropskému parlamentu a Radż dvakrát rożnż zprávu o rozpożtových zárukách a jim odpovídajících rizicích.
Tyto informace jsou soużasnż pżedány Úżetnímu dvoru.
żlánek 131
1. Kromż výkazż uvedených v żláncích 126 a 127 pżedává Komise Evropskému parlamentu a Radż jednou mżsíżnż żíselné údaje o plnżní rozpożtu, shrnuté alespoż podle kapitol, jak v oblasti pżíjmż, tak výdajż týkajících se vżech polożek.
Tyto żíselné údaje obsahují také informace o vyużití pżenesených polożek.
żíselné údaje se pżedávají do deseti pracovních dní od konce każdého mżsíce.
2. Tżikrát rożnż, do tżiceti pracovních dní po 31. kvżtnu, 31. srpnu a 31. prosinci, podává Komise Evropskému parlamentu a Radż zprávu o plnżní rozpożtu v pżíjmech i ve výdajích rozdżlených podle kapitol, żlánkż a bodż.
Zpráva obsahuje také informace o vyużití polożek pżenesených z pżedchozích rozpożtových let.
3. żíselné údaje a zpráva o plnżní rozpożtu se soużasnż pżedávají Úżetnímu dvoru.
KAPITOLA 3
Úżetnictví
Oddíl 1
Spoleżná ustanovení
żlánek 132
1. Úżetnictví orgánż je systém organizace rozpożtových a finanżních informací, který umożżuje vkládat, tżídit a zaznamenávat żíselné údaje.
2. Úżty tvożí obecné a rozpożtové úżty. Tyto úżty jsou vedeny v eurech za kalendáżní rok.
3. Údaje obecných a rozpożtových úżtż se uzavírají ke konci rozpożtového roku, aby mohly být sestaveny úżty uvedené v kapitole 1.
4. Bez ohledu na odstavce 2 a 3 mżże povżżená schvalující osoba vést analytické úżty.
żlánek 133
1. Úżetní Komise stanoví po konzultaci s úżetními ostatních orgánż a subjektż uvedených v żlánku 185 úżetní pravidla a metody a harmonizovanou úżtovou osnovu, které poużívají vżechny orgány uvedené v hlavż V druhé żásti a vżechny subjekty uvedené v żlánku 185.
2. Pżi stanovení úżetních pżedpisż a metod uvedených v odstavci 1 se úżetní Komise żídí mezinárodnż uznávanými úżetními normami pro veżejný sektor; mżże se vżak od tżchto norem odchýlit, pokud to odżvodżuje zvláżtní povaha żinností Spoleżenství.
Oddíl 2
Obecné úżty
żlánek 134
Obecné úżty zaznamenávají v żasovém pożadí podvojným zpżsobem vżechny události a operace, které ovlivżují hospodáżskou, finanżní a majetkovou situaci orgánż a subjektż uvedených v żlánku 185.
żlánek 135
1. Pohyby na úżtech a zżstatky úżtż se zapisují do úżetních knih.
2. Każdý úżetní zápis, vżetnż úżetních oprav, je zalożen na podkladech, na které odkazuje.
3. Úżetní systém musí umożnit vyhledat vżechny úżetní zápisy.
żlánek 136
Po uzavżení rozpożtového roku a aż do dne pżedlożení úżtż provádí úżetní opravy, které, aniż by vyvolaly platby k tíżi nebo inkasa ve prospżch uvedeného rozpożtového roku, jsou nezbytné pro pravdivé a úplné pżedlożení úżtż v souladu s pżedpisy.
Oddíl 3
Rozpożtové úżty
żlánek 137
1. Rozpożtové úżty umożżují podrobnż sledovat plnżní rozpożtu.
2. Pro úżely odstavce 1 zaznamenávají rozpożtové úżty veżkeré rozpożtové pżíjmové a výdajové operace stanovené v hlavż IV první żásti.
KAPITOLA 4
Inventární soupisy majetku
żlánek 138
1. Każdý orgán a subjekt uvedený v żlánku 185 vede v souladu se vzorem sestaveným úżetním Komise soupisy mnożství a hodnot veżkerého hmotného, nehmotného a finanżního majetku Spoleżenství.
Każdý orgán a subjekt podle żlánku 185 ovżżuje shodu mezi inventárními soupisy a skuteżností.
2. Prodeje movitého majetku se vhodným zpżsobem vyhlażují.
HLAVA VIII
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
KAPITOLA 1
Externí audit
żlánek 139
1. Evropský parlament, Rada a Komise informují co nejdżíve Úżetní dvżr o vżech svých rozhodnutích a úkonech użinżných podle żlánkż 9, 13, 18, 22, 23, 26 a 36.
2. Orgány pżedávají Úżetnímu dvoru vżechny vnitżní pżedpisy, které pżijímají ve finanżní oblasti.
3. Úżetnímu dvoru se oznamují jmenování schvalujících osob, interních auditorż, úżetních a správcż zálohových úżtż a vżechna povżżení podle żlánkż 51, 61, 62, 63 a 85.
żlánek 140
1. Úżetní dvżr provżżuje legalitu a żádnost vżech pżíjmż a výdajż z hlediska ustanovení Smluv, rozpożtu, tohoto nażízení, provádżcích pravidel a vżech právních aktż pżijatých na základż Smluv.
2. Pżi plnżní svých úkolż má Úżetní dvżr za podmínek podle żlánku 142 právo nahlíżet do vżech dokumentż a informací o finanżním żízení útvarż nebo subjektż, pokud jde o operace financované nebo spolufinancované Spoleżenstvím. Má oprávnżní vyslechnout każdého zamżstnance, který odpovídá za výdajové nebo pżíjmové operace, a mżże vyużít vżech kontrolních postupż vhodných pro výże uvedené útvary nebo subjekty. Kontrola v żlenských státech se uskuteżżuje ve spojení s vnitrostátními kontrolními orgány, nebo pokud tyto nemají nezbytné pravomoci, s pżíslużnými vnitrostátními útvary. Úżetní dvżr a vnitrostátní kontrolní orgány żlenských státż spolupracují v duchu dżvżry a zachování své nezávislosti.
Úżetní dvżr se mżże za úżelem opatżení si vżech informací, které jsou nezbytné k plnżní úkolż, kterými byl povżżen Smlouvami nebo právními akty pżijatými na jejich základż, úżastnit na vlastní żádost kontrolních operací v rámci plnżní rozpożtu provádżných orgánem Spoleżenství nebo jeho jménem.
Na żádost Úżetního dvora zmocní każdý orgán finanżní subjekty, u kterých jsou vedeny vklady Spoleżenství, aby umożnily Úżetnímu dvoru pżesvżdżit se o souladu vnżjżích údajż s úżty.
3. Pro plnżní svých úkolż oznamuje Úżetní dvżr orgánżm a úżadżm, na které se vztahuje toto nażízení, jména úżedníkż povżżených provádżt u nich audit.
żlánek 141
Úżetní dvżr zajistí, aby byly veżkeré cenné papíry a hotovost na vkladech nebo v pokladnż zkontrolovány podle dokladż podepsaných vkladateli nebo podle úżedních záznamż o drżené hotovosti a cenných papírech. Tyto kontroly mżże provádżt sám.
żlánek 142
1. Komise, ostatní orgány, subjekty, které spravují pżíjmy nebo výdaje jménem Spoleżenství, a koneżní pżíjemci plateb z rozpożtu poskytnou Úżetnímu dvoru veżkerou podporu a informace, které Úżetní dvżr pokládá za nezbytné pro plnżní svých úkolż. Poskytnou Úżetnímu dvoru veżkeré doklady, které se týkají zadávání a provádżní zakázek financovaných z rozpożtu Spoleżenství, a veżkeré penżżní nebo materiálové úżty, vżechny úżetní záznamy nebo podklady a rovnżż související správní dokumenty, vżechny dokumenty týkající se pżíjmż a výdajż Spoleżenství, vżechny inventární soupisy a vżechna organizażní schémata útvarż, které Úżetní dvżr povażuje za nezbytné pro kontrolu závżreżného úżtu na základż záznamż nebo na místż, a pro stejný úżel vżechny dokumenty a údaje vytvożené nebo ulożené na magnetických nosiżích.
Útvary a orgány interního auditu pżíslużných vnitrostátních správních orgánż poskytnou Úżetnímu dvoru veżkeré prostżedky, které Úżetní dvżr pokládá za nezbytné pro provádżní svých úkolż.
První pododstavec se poużije také na fyzické a právnické osoby, které jsou pżíjemci plateb z rozpożtu Spoleżenství.
2. Zamżstnanci, u kterých provádí Úżetní dvżr audit, musí:
a) pżedlożit své záznamy o pokladní hotovosti, jakékoli jiné hotovosti, cenných papírech a materiálech vżech druhż a podklady týkající se správy prostżedkż, jíż jsou povżżeni, a rovnżż jakékoli úżetní knihy, rejstżíky a ostatní dokumenty, které se k nim vztahují;
b) pżedlożit korespondenci a jakékoli jiné dokumenty pożadované pro plné provedení auditu podle żl. 140 odst. 1.
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) smí pożadovat pouze Úżetní dvżr.
3. Úżetní dvżr je oprávnżn kontrolovat dokumenty týkající se pżíjmż a výdajż Spoleżenství, které se nacházejí v drżení útvarż orgánż, a zejména útvarż odpovżdných za rozhodování o pżíjmech a výdajích, subjektż spravujících pżíjmy a výdaje jménem Spoleżenství a fyzických a právnických osob, které pżijímají platby z rozpożtu.
4. Ovżżení legality a żádnosti pżíjmż a výdajż a kontrola żádného finanżního żízení zahrnuje téż poużití prostżedkż Spoleżenství, které získaly jako granty subjekty mimo orgány.
5. Veżkeré financování Spoleżenství subjektż mimo orgány Spoleżenství je vázáno na písemný souhlas pżíjemcż, nebo v pżípadż jejich nesouhlasu na písemný souhlas dodavatelż a subdodavatelż s tím, że Úżetní dvżr provede audit poużití żástek poskytnutých v rámci grantu.
6. Komise poskytne Úżetnímu dvoru na jeho żádost veżkeré informace o výpżjżních a úvżrových operacích.
7. Poużití integrovaných pożítażových systémż nesmí omezit pżístup Úżetního dvora k podkladżm.
żlánek 143
1. Výrożní zpráva Úżetního dvora se żídí odstavci 2 aż 6 tohoto żlánku.
2. Úżetní dvżr pżedá Komisi a dotżeným orgánżm nejpozdżji do 15. żervna své pżipomínky, které by mżly být podle jeho názoru obsażeny ve výrożní zprávż. Tyto pżipomínky musí zżstat dżvżrné. Każdý orgán zażle svou odpovżż Úżetnímu dvoru nejpozdżji do 30. záżí. Orgány jiné neż Komise zażlou své odpovżdi soużasnż Komisi.
3. Výrożní zpráva obsahuje hodnocení żádnosti finanżního żízení.
4. Výrożní zpráva obsahuje oddíl pro każdý orgán. Úżetní dvżr mżże pżipojit jakoukoli souhrnnou zprávu nebo obecné pżipomínky, které povażuje za vhodné.
Úżetní dvżr pżijme nezbytná opatżení, aby odpovżdi orgánż na jeho pżipomínky byly zveżejnżny bezprostżednż po pżipomínkách, ke kterým se vztahují.
5. Úżetní dvżr pżedá orgánżm pżíslużným k udżlení absolutoria a ostatním orgánżm nejpozdżji do 31. żíjna výrożní zprávu doplnżnou odpovżżmi orgánż a zajistí její zveżejnżní v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství.
6. Jakmile pżedá Úżetní dvżr výrożní zprávu Komisi, sdżlí Komise okamżitż dotyżným żlenským státżm údaje této zprávy, které se týkají správy finanżních prostżedkż, za kterou odpovídají podle poużitelných pżedpisż.
Po obdrżení tżchto informací zażlou żlenské státy své odpovżdi Komisi do 60 dní. Komise pżedá jejich shrnutí Úżetnímu dvoru, Radż a Evropskému parlamentu do 15. února.
żlánek 144
1. Úżetní dvżr oznámí pżíslużnému orgánu vżechny pżipomínky, které by mżly být podle jeho názoru obsażeny ve zvláżtní zprávż. Tyto pżipomínky musí zżstat dżvżrné.
K dotyżným pżipomínkám pżípadnż pżedá dotyżný orgán Úżetnímu dvoru ve lhżtż dvou a pżl mżsíce své pżipomínky.
Úżetní dvżr pżijme bżhem následujícího mżsíce koneżné znżní uvedené zvláżtní zprávy.
Zvláżtní zprávy spolu s odpovżżmi pżíslużných orgánż jsou neprodlenż pżedány Evropskému parlamentu a Radż a każdý z nich rozhodne, pżípadnż ve spolupráci s Komisí, o pżípadných dalżích krocích.
Pokud Úżetní dvżr rozhodne o zveżejnżní nżkterých zvláżtních zpráv v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství, musí k nim být pżipojeny odpovżdi dotżených orgánż.
2. Stanoviska uvedená v żl. 248 odst. 4 Smlouvy o ES a żl. 160c odst. 4 Smlouvy o Euratomu, která se nevztahují k návrhżm v rámci legislativního konzultażního postupu, mohou být zveżejnżna Úżetním dvorem v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství. Úżetní dvżr rozhodne o jejich zveżejnżní po konzultaci s orgánem, který si stanovisko vyżádal nebo jejż se stanovisko týká. Ke zveżejnżným stanoviskżm jsou pżipojeny veżkeré pżipomínky dotżených orgánż.
KAPITOLA 2
Absolutorium
żlánek 145
1. Evropský parlament udżluje na základż doporużení Rady pżijatého kvalifikovanou vżtżinou do 30. dubna roku n + 2 Komisi absolutorium za plnżní rozpożtu rozpożtového roku n.
2. Nelze-li lhżtu stanovenou v odstavci 1 dodrżet, sdżlí Evropský parlament nebo Rada Komisi dżvody odkladu.
3. Pokud Evropský parlament odlożí rozhodnutí o udżlení absolutoria, snażí se Komise co nejdżíve pżijmout opatżení, která by odstranila nebo umożnila odstranit pżekáżky uvedeného rozhodnutí.
żlánek 146
1. Rozhodnutí o udżlení absolutoria se týká úżtż vżech pżíjmż a výdajż Spoleżenství, z nich vyplývajícího zżstatku a aktiv a pasiv Spoleżenství uvedených ve finanżní rozvaze.
2. Pżed udżlením absolutoria Evropský parlament pżezkoumá, poté co tak użiní Rada, závżreżný úżet a finanżní výkazy podle żlánku 275 Smlouvy o ES a żlánku 179a Smlouvy o Euratomu. Soużasnż pżezkoumá výrożní zprávu Úżetního dvora a odpovżdi kontrolovaných orgánż, zvláżtní zprávy Úżetního dvora za uvedený rozpożtový rok a jeho prohláżení o vżrohodnosti úżtż a o legalitż a żádnosti podkladových operací.
3. Komise pżedkládá Evropskému parlamentu na jeho żádost veżkeré informace nezbytné pro żádný prżbżh udżlení absolutoria za uvedený rozpożtový rok v souladu s żlánkem 276 Smlouvy o ES.
żlánek 147
1. V souladu s żlánkem 276 Smlouvy o ES a żlánkem 180b Smlouvy o Euratomu użiní Komise a ostatní orgány vżechna vhodná opatżení, aby vyhovżla pżipomínkám pżipojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporużení o absolutoriu pżijatým Radou.
2. Na żádost Evropského parlamentu nebo Rady podají orgány zprávu o opatżeních użinżných na základż tżchto pżipomínek a poznámek, a zejména o pokynech daných útvarżm, které odpovídají za plnżní rozpożtu. żlenské státy spolupracují s Komisí tak, że jí oznamují użinżná opatżení, aby vyhovżly tżmto pżipomínkám, aby je Komise mohla zohlednit ve vlastní zprávż. Zprávy orgánż se zasílají rovnżż Úżetnímu dvoru.
żÁST DRUHÁ
ZVLÁżTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
ZÁRUżNÍ SEKCE EVROPSKÉHO ZEMżDżLSKÉHO ORIENTAżNÍHO A ZÁRUżNÍHO FONDU
żlánek 148
1. První a tżetí żást tohoto nażízení se poużijí na výdaje uskuteżnżné orgány a subjekty uvedenými v pżedpisech, které se týkají zárużní sekce Evropského zemżdżlského orientażního a zárużního fondu, a na pżíjmy, pokud není v této hlavż stanoveno jinak.
2. Operace żízené pżímo Komisí se uskuteżżují podle pravidel stanovených v první a tżetí żásti.
żlánek 149
1. Zárużní sekce Evropského zemżdżlského orientażního a zárużního fondu obsahuje pro każdý rozpożtový rok żasovż nerozliżené polożky.
2. Pżenesené polożky plateb, které nebyly vyużity na konci rozpożtového roku, propadají.
3. Nepżidżlené polożky zárużní sekce EZOZF, které se týkají rozvoje venkova mohou být pżeneseny pouze do následujícího rozpożtového roku maximálnż ve výżi 3 % polożek dotżené hlavy. Pżenos je możný, pouze pokud polożky uvedené v jednotlivých rozpożtových titulech pro následující rozpożtový rok neumożżují splnit programy rozvoje venkova vzhledem k urżené úrovni pżedchozího roku. Komise vydá rozhodnutí o pżenosu nejpozdżji do 15. února roku, do kterého má být pżenos użinżn, a uvżdomí o nżm rozpożtový orgán.
żlánek 150
1. Komise nahrazuje výdaje vynalożené żlenskými státy.
2. Rozhodnutí Komise o stanovení výże tżchto plateb platí jako pżedbżżné souhrnné závazky, které nesmżjí pżekrożit celkovou výżi polożek zárużní sekce EZOZF.
3. Výdaje na bżżnou správu zárużní sekce EZOZF mohou být każdorożnż od 15. listopadu pżidżleny pżedem k tíżi polożek stanovených pro následující rozpożtový rok. Tyto závazky vżak nesmżjí pżekrożit polovinu soużtu celkových odpovídajících polożek bżżného rozpożtového roku. Mohou se vztahovat pouze na výdaje, které zásadnż spożívají na základním právním aktu.
żlánek 151
1. Výdaje uskuteżnżné útvary a subjekty uvedenými v pravidlech, která se týkají zárużní sekce EZOZF, se ve lhżtż dvou mżsícż po obdrżení výkazż zasílaných żlenskými státy pżidżlí podle kapitoly, żlánku a bodu. Kromż pżípadż, kdy żlenské státy jeżtż neprovedly platbu nebo je zpżsobilost nejistá, se platba provede ve stejné lhżtż.
Tento rozpożtový závazek se odeżte od pżedbżżných souhrnných závazkż podle żlánku 150.
2. Pżedbżżné souhrnné závazky użinżné v jednom rozpożtovém roce, ze kterých do 1. února následujícího rozpożtového roku nevznikly závazky na specifických rozpożtových polożkách v rozpożtové nomenklatuże, jsou pro pżvodní rozpożtový rok zrużeny.
3. Odstavce 1 a 2 se poużijí s výhradou schválení úżetní závżrky.
żlánek 152
Výdaje se zaúżtují za rozpożtový rok na základż úhrad uskuteżnżných Komisí żlenským státżm do 31. prosince dotyżného rozpożtového roku za pżedpokladu, że úżetní obdrżí platební pżíkaz nejpozdżji do 31. ledna následujícího rozpożtového roku.
żlánek 153
1. Pokud mżże Komise pżevést polożky podle żlánku 23, pżijmou své rozhodnutí nejpozdżji do 31. ledna následujícího rozpożtového roku a uvżdomí o nżm rozpożtový orgán.
2. V jiných pżípadech, neż které jsou uvedeny v odstavci 1, pżedlożí Komise své návrhy na pżevody rozpożtovému orgánu nejpozdżji do 10. ledna následujícího rozpożtového roku.
Rozpożtový orgán rozhodne o pżevodech postupem podle żlánku 24, avżak ve lhżtż tżí týdnż.
żlánek 154
Výsledek rozhodnutí o schválení úżetní závżrky se zapisuje do jediného żlánku jako niżżí nebo vyżżí výdaj.
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY
żlánek 155
1. První a tżetí żást tohoto nażízení se poużijí na výdaje uskuteżnżné orgány a subjekty uvedenými v pżedpisech, které se týkají strukturálních fondż, Fondu soudrżnosti a pżedvstupních strukturálních a zemżdżlských opatżení, a na pżíjmy, pokud není v této hlavż stanoveno jinak.
2. Operace żízené pżímo Komisí se uskuteżżují podle pravidel stanovených v první a tżetí żásti tohoto nażízení.
3. Pżedvstupní strukturální a zemżdżlská opatżení mohou být żízena decentralizovaným zpżsobem podle żlánku 164.
żlánek 156
1. Platby finanżních pżíspżvkż z fondż uskuteżżuje Komise v souladu s pżedpisy uvedenými v żlánku 155.
2. Lhżta pro prżbżżné platby Komise je stanovena v souladu s pżedpisy uvedenými v żlánku 155.
3. Nakládání s úhradami żlenskými státy a jejich vliv na výżi finanżních pżíspżvkż fondż se żídí pżedpisy uvedenými v żlánku 155.
żlánek 157
Komise automaticky zrużí pżidżlené polożky za podmínek stanovených v pżedpisech podle żlánku 155.
Zrużené polożky mohou být obnoveny v pżípadż zjevného omylu pżiżitatelného pouze Komisi nebo v pżípadż vyżżí moci se závażnými následky pro provádżní operací podporovaných strukturálními fondy.
Za tímto úżelem pżezkoumá Komise zrużení polożek użinżná bżhem pżedchozího rozpożtového roku a rozhodne nejpozdżji do 15. února bżżného rozpożtového roku podle potżeby o nezbytnosti obnovení odpovídajících polożek.
żlánek 158
U provozních výdajż uvedených v této hlavż mżże Komise provádżt pżevody z jedné hlavy do jiné, pokud se jedná o polożky, které jsou poużity pro stejný úżel ve smyslu pżedpisż uvedenými v żlánku 155.
żlánek 159
żízení a výbżr projektż a audit upravují pżedpisy uvedené v żlánku 155.
HLAVA III
VÝZKUM
żlánek 160
1. První a tżetí żást se poużijí na polożky na výzkum a technologický rozvoj, pokud není v této hlavż stanoveno jinak.
Tyto polożky jsou zapsány buż v jedné z hlav rozpożtu, které se týkají oblasti politiky výzkumu provádżného pżímými nebo nepżímými akcemi, nebo v nżkteré kapitole týkající se výzkumných żinností v jiné hlavż.
Vyużívají se provádżním akcí vyjmenovaných v provádżcích pravidlech.
2. U provozních výdajż uvedených v této hlavż mżże Komise provádżt pżevody z jedné hlavy do jiné, pokud se jedná o polożky, které jsou poużity pro stejný úżel.
3. Odborníci odmżżovaní z polożek na výzkum a technologický rozvoj jsou pżijímáni podle postupż stanovených Radou pżi pżijímání każdého rámcového výzkumného programu.
żlánek 161
1. Spoleżné výzkumné stżedisko (SVS) mżże v rámci úżasti v soutżżích nebo na vyjednávání týkajících se akcí Spoleżenství financovaných zcela nebo zżásti ze souhrnného rozpożtu získávat finanżní prostżedky z polożek zapsaných v jiných hlavách a kapitolách, neż jsou uvedeny v żl. 160 odst. 1.
2. Polożky týkající se akcí, kterých se SVS úżastní v rámci soutżże, jsou postaveny na roveż s úżelovż vázanými pżíjmy ve smyslu żlánku 18. Polożky závazkż vytvożené tżmito pżíjmy budou dány k dispozici po odhadu pohledávek.
Poużití tżchto polożek se uvádí v analytických úżtech ve výsledném úżtu plnżní rozpożtu pro jednotlivé kategorie akcí, ke kterým se vztahuje; je oddżleno od pżíjmż pocházejících od tżetích osob, veżejných nebo soukromých, i od pżíjmż pocházejících z ostatních slużeb poskytovaných Komisí tżetím osobám.
3. Pravidla pro zadávání zakázek uvedená v hlavż V první żásti se nepoużijí na żinnosti SVS, které provádí jménem tżetích osob.
4. Odchylnż od żlánku 23 mżże Komise v rámci hlavy rozpożtu týkající se politiky oblasti výzkumu provádżného pżímými akcemi provádżt pżevody mezi kapitolami do výże 15 % polożek v rozpożtové polożce, z které se pżevod provádí.
HLAVA IV
VNżJżÍ AKCE
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
żlánek 162
1. První a tżetí żást se poużijí na vnżjżí akce financované z rozpożtu, pokud není v této hlavż stanoveno jinak.
2. Polożky urżené na akce uvedené v odstavci 1 uskuteżżuje Komise:
a) buż v rámci podpor poskytovaných na autonomním základż;
b) nebo v rámci dohod uzavżených s jednou nebo více pżijímajícími tżetími zemżmi;
c) nebo v rámci dohod uzavżených s mezinárodními organizacemi uvedenými v żlánku 53.
KAPITOLA 2
Provádżníakcí
żlánek 163
Akce uvedené v této hlavż mohou být provádżny buż na centralizovaném základż Komisí, nebo na decentralizovaném základż jednou nebo více pżijímajícími tżetími zemżmi, nebo spoleżnż s mezinárodními organizacemi. Za úżelem dosażení spoleżného cíle mohou být polożky urżené na vnżjżí akce spojeny s finanżními prostżedky, které pocházejí z jiných zdrojż.
żlánek 164
1. Komise mżże v rámci decentralizovaného żízení rozhodnout o povżżení orgánż pżijímajících tżetích zemí żízením urżitých akcí poté, co zjistí, że pżijímající tżetí zemż jsou schopny pżi správż prostżedkż Spoleżenství plnit úplnż nebo żásteżnż, podle stupnż dohodnuté decentralizace, tato kritéria:
a) úżinné oddżlení funkcí schvalující osoby a úżetního;
b) existence úżinné vnitżní kontroly żídících operací;
c) pro podporu projektż postupy pro pżedkládání zvláżtních úżtż, které ukazují poużití prostżedkż Spoleżenství, a pro ostatní druhy podpor úżednż ovżżený rożní výkaz pro dotyżnou oblast výdajż, který musí být pżedán Spoleżenství;
d) existence vnitrostátního orgánu pro nezávislý externí audit;
e) prżhledné a nediskriminażní postupy zadávání zakázek, které vylużují stżet zájmż.
2. Dotyżná pżijímající tżetí zemż se musí zavázat k dodrżování żl. 53 odst. 6.
żlánek 165
Provádżníakcí pżijímajícími tżetími zemżmi nebo mezinárodními organizacemi podléhá kontrole Komise. Kontrola je vykonávána buż pżedbżżným schválením, nebo kontrolou ex post, nebo kombinovaným postupem.
żlánek 166
1. Pro provádżné akce se uzavírají tyto dohody:
a) finanżní dohody mezi Komisí, která jedná jménem Spoleżenství, a jednou nebo více pżijímajícími tżetími zemżmi nebo jimi urżenými subjekty (dále jen "pżíjemci"), nebo
b) smlouvy nebo dohody o grantu s vnitrostátními nebo mezinárodními veżejnoprávními subjekty nebo fyzickými nebo právnickými osobami povżżenými uskuteżnżním akcí.
Smlouvy a dohody pżipravené v písmenech a) a b) tohoto odstavce stanoví podmínky, za kterých bude vnżjżí pomoc żízena dodavatelem.
2. Finanżní dohody s pżijímajícími tżetími zemżmi uvedené v odst. 1 písm. a) se uzavírají do 31. prosince roku n + 1, pżiżemż rokem n je rok, v jehoż prżbżhu byl pżijat rozpożtový závazek. Jednotlivé smlouvy a dohody, které provádżjí finanżní dohodu, budou uzavżeny do tżí let ode dne rozpożtového závazku. Jednotlivé smlouvy a dohody týkající se auditu a hodnocení mohou být uzavżeny pozdżji.
KAPITOLA 3
Zadávání zakázek
żlánek 167
1. żlánek 56 a kapitola 1 hlavy V první żásti, která se týkají obecných ustanovení o zadávání zakázek, se poużijí na zakázky podle této hlavy s výhradou zvláżtních ustanovení, která se týkají limitż a postupż zadávání vnżjżích zakázek stanovených v provádżcích pravidlech. Zadavateli pro úżely této kapitoly jsou:
a) Komise jménem a na úżet jednoho nebo více pżíjemcż;
b) jeden nebo více pżíjemcż;
c) vnitrostátní nebo mezinárodní veżejnoprávní subjekt nebo fyzické nebo právnické osoby, které podepsaly s Komisí finanżní dohodu nebo dohodu o grantu pro provedení vnżjżí akce.
2. Postupy pżi zadávání zakázek musí být stanoveny ve finanżních dohodách nebo v dohodách o grantech uvedených v żlánku 166.
żlánek 168
1. Nabídkových żízení se mohou za stejných podmínek úżastnit vżechny osoby spadající do oblasti pżsobnosti Smluv a v souladu se zvláżtními ustanoveními základních právních aktż upravujících dotyżnou oblast uvedené spolupráce vżechny fyzické a právnické osoby, které jsou státními pżíslużníky pżijímajících tżetích zemí nebo jakékoli jiné tżetí zemż výslovnż zmínżné v uvedených dokumentech.
2. V żádnż odżvodnżných výjimeżných pżípadech mżże být na základż zvláżtních podmínek uvedených v základních právních aktech upravujících oblast spolupráce rozhodnuto umożnit státním pżíslużníkżm jiných tżetích zemí, neż jsou uvedeny v odstavci 1, úżast v nabídkovém żízení.
3. Pokud se má poużít dohoda o rozżíżení trhż se zbożím nebo slużbami, jejichż stranou je Spoleżenství, jsou za podmínek stanovených v této dohodż zakázky financované z rozpożtu otevżeny i státním pżíslużníkżm jiných tżetích zemí neż uvedených v odstavcích 1 a 2.
KAPITOLA 4
Poskytování grantż
żlánek 169
Akce mżże být financována z rozpożtu v plném rozsahu jen tehdy, pokud je to pro její uskuteżnżní nezbytné.
KAPITOLA 5
Kontrola úżtż
żlánek 170
Każdá finanżní dohoda nebo dohoda o grantu musí výslovnż zmocżovat Komisi a Úżetní dvżr ke kontrole vżech dokladż a ke kontrole na místż vżech dodavatelż a subdodavatelż, kteżí obdrżeli prostżedky Spoleżenství.
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚżADY
żlánek 171
1. Za "evropské úżady" se pro úżely této hlavy povażují správní soustavy vytvożené jedním nebo více orgány k plnżní zvláżtních prżżezových úkolż.
2. Tato hlavy se poużije také na Evropský úżad pro boj proti podvodżm.
3. První a tżetí żást se poużijí na operace evropských úżadż, pokud není v této hlavż stanoveno jinak.
żlánek 172
1. Polożky każdého evropského úżadu, jejichż celková výże je zapsána ve zvláżtní rozpożtové polożce v rámci oddílu rozpożtu, který se týká Komise, jsou podrobnż rozepsány v pżíloze k uvedenému oddílu.
Pżíloha má formu výkazu pżíjmż a výdajż, který je rozdżlen stejným zpżsobem jako oddíly rozpożtu.
Polożky zapsané v uvedené pżíloze pokrývají veżkeré finanżní potżeby każdého evropského úżadu pro plnżní jeho úkolż jménem orgánż.
2. Plán pracovních míst każdého evropského úżadu se pżipojí k plánu pracovních míst Komise.
3. żeditel każdého evropského úżadu rozhoduje o pżevodech v rámci pżílohy podle odstavce 1. Komise o tżchto pżevodech informuje rozpożtový orgán.
4. Úżty każdého evropského úżadu tvożí nedílnou soużást úżtż Spoleżenství uvedených v żlánku 121.
żlánek 173
Pro polożky zapsané v pżíloze każdého evropského úżadu povżżí Komise żeditele dotyżného evropského úżadu pravomocemi schvalující osoby a stanoví meze a podmínky tżchto pravomocí.
żlánek 174
1. Każdý interinstitucionální evropský úżad vede analytické úżty svých výdajż, které umożżují urżit podíl poskytování plnżní każdému z jednotlivých orgánż. Jeho żídící výbor stanoví kritéria vedení tohoto úżetnictví.
2. Poznámky ke specifické rozpożtové polożce, ve které je zapsána celková żástka polożek każdého interinstitucionálního evropského úżadu, uvádżjí odhad nákladż slużeb poskytovaných uvedeným úżadem pro każdý orgán, který je zalożen na analytických úżtech uvedených v odstavci 1.
3. Każdý interinstitucionální evropský úżad oznámí dotyżným orgánżm výsledky tżchto analytických úżtż.
żlánek 175
1. żídící výbor każdého evropského úżadu stanoví provádżcí pravidla k této hlavż.
2. Pokud evropský úżad poskytuje v rámci své pravomoci za úplatu plnżní tżetím osobám, stanoví żídící výbor zvláżtní pżedpisy o podmínkách, za kterých jsou tato plnżní poskytována, a o vedení odpovídajících úżtż.
żlánek 176
Ustanovení této hlavy se poużijí na żinnost Evropského úżadu pro boj proti podvodżm (OLAF) s výjimkou żlánku 174 a żl. 175 odst. 2.
żeditel OLAF je zmocnżn dále pżenést své pravomoci na úżedníky, na které se vztahuje slużební żád.
HLAVA VI
SPRÁVNÍ POLOżKY
żlánek 177
První a tżetí żást se poużijí na správní polożky, pokud není v této hlavż stanoveno jinak.
żlánek 178
1. Bżżné správní výdaje mohou být każdorożnż od 15. listopadu pżidżleny pżedem k tíżi polożek stanovených pro následující rozpożtový rok. Tyto závazky vżak nesmí pżekrożit żtvrtinu polożek uvedených v odpovídající rozpożtové polożce pro bżżný rozpożtový rok. Nesmżjí být poużity na nové výdaje, které zásadnż nebyly schváleny v posledním żádnż pżijatém rozpożtu.
2. Výdaje, které musí být podle zákonných nebo smluvních ustanovení uskuteżnżny pżedem, napż. nájemné, mohou být placeny od 1. prosince k tíżi polożek následujícího roku.
żlánek 179
1. Správní polożky jsou żasovż nerozliżené.
2. Správní výdaje vyplývající z dohod, které se vztahují na období delżí neż jeden rozpożtový rok, aż jiż kvżli místním zvyklostem nebo protoże se jedná o dodávky zażízení, se zapisují k tíżi rozpożtu toho rozpożtového roku, ve kterém se uskuteżnily.
3. Orgány informují co nejdżíve obż slożky rozpożtového orgánu o każdém projektu, který se týká nemovitostí a jenż mżże mít znażný finanżní vliv na rozpożet.
Obż slożky rozpożtového orgánu sdżlí neprodlenż dotżenému orgánu svżj úmysl zaujmout vżżi nżmu své stanovisko. Pokud neodpoví, mżże dotżený orgán provést plánovanou operaci v rámci své správní samostatnosti, s výhradou żlánku 282 Smlouvy o ES a żlánku 185 Smlouvy o Euratomu týkajících se zastupování Spoleżenství.
Pokud obż slożky rozpożtového orgánu sdżlí úmysl vydat stanovisko, pżedají je pżíslużnému orgánu do dvou týdnż ode dne tohoto sdżlení.
żÁST TżETÍ
PżECHODNÁ A ZÁVżREżNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PżECHODNÁ USTANOVENÍ
żlánek 180
1. Pokud se do 31. prosince 2006 Rada na základż pżípadného návrhu Komise neshodne na jiném rozpożtovém nakládání se zápornými zemżdżlskými výdaji, budou tyto výdaje od 1. ledna 2007 nahrazeny úżelovými pżíjmy celkovż vázanými na EZOZF.
2. Pokud by poużití odstavce 1 znamenalo nahrazení záporných výdajż úżelovż vázanými pżíjmy, bude od 1. ledna 2007:
a) nahrazena první vżta żlánku 42 tímto: "Rozpożet nesmí obsahovat záporné pżíjmy nebo výdaje.";
b) nahrazen żlánek 154 tímto: "Úżelovż vázané pżíjmy podle této hlavy jsou vázány podle pżvodu buż na polożky zárużní sekce EZOZF urżené na financování výdajż spoleżné zemżdżlské politiky, nebo na polożky zárużní sekce EZOZF urżené na financování opatżení pro rozvoj venkova a doprovodných opatżení."
żlánek 181
1. Klasifikace výdajż Komise podle úżelu stanovená v żl. 41 odst. 2 se poprvé poużije pro rozpożtový rok 2004.
Oddíl Komise obsahuje pro rozpożtový rok 2003:
a) żást A vyhrazenou výdajżm na zamżstnance a správní żinnosti Komise;
b) żást B vyhrazenou provozním výdajżm obsahujícím, podle potżeby, nżkolik pododdílż.
Postup pro pżevod podle żlánkż 23 a 158 a żl. 160 odst. 2 se poprvé poużije na polożky pro rozpożtový rok 2004. Pro polożky pro rozpożtový rok 2003 se postup pro pżevod polożek v oddíle rozpożtu Komise żídí żl. 26 odst. 3 a 4 finanżního nażízení ze dne 21. prosince 1977, naposledy pozmżnżného nażízením Rady (ES, ESUO, Euratom) ż. 762/2001.
2. Lhżty uvedené v żl. 128 druhém pododstavci, v żlánku 129 a v żl. 143 odst. 2 a 5 se poprvé poużijí pro rozpożtový rok 2005.
Pro pżedchozí rozpożtové roky se stanoví tyto lhżty:
a) 1. kvżten pro úżely żl. 128 odst. 2;
b) 15. żervenec pro úżely żl. 129 odst. 1;
c) 15. záżí pro úżely żl. 129 odst. 2;
d) 15. żíjen pro úżely żl. 129 odst. 3;
e) 30. listopad pro úżely żl. 129 odst. 4;
f) 15. żervenec a 31. żíjen pro úżely żl. 143 odst. 2;
g) 30. listopad pro úżely żl. 143 odst. 5.
Ustanovení hlavy VII první żásti se poużijí postupnż podle technických możností tak, aby byla plnż úżinná pro rozpożtový rok 2005.
3. Ustanovení żl. 113 odst. 2 se poprvé poużije v rozpożtovém roce 2005.
4. Zpráva o żinnosti povżżené schvalující osoby podle żl. 60 odst. 7 se poprvé vypracuje v rozpożtovém roce 2003.
5. Polożky závazkż zrużené v rozpożtovém roce 2002 mohou být, aniż je dotżen żlánek 157, obnoveny za podmínek uvedených v żl. 7 odst. 6 finanżního nażízení ze dne 21. prosince 1977, naposledy pozmżnżného nażízením Rady (ES, ESUO, Euratom) ż. 762/2001.
HLAVA II
ZÁVżREżNÁ USTANOVENÍ
żlánek 182
Evropský parlament a Rada jsou oprávnżny získávat jakékoli informace nebo vysvżtlení týkající se rozpożtových záleżitostí spadajících do jejich pżsobnosti.
żlánek 183
Komise pżijme provádżcí pravidla k tomuto nażízení.
żlánek 184
Każdé tżi roky nebo pokażdé, kdy to bude nezbytné, se toto nażízení pżezkoumá postupem stanoveným v żlánku 279 Smlouvy o ES a żlánku 183 Smlouvy o Euratomu v rámci dohodovacího żízení, pokud o to Evropský parlament pożádá.
żlánek 185
1. Komise pżijme rámcové finanżní nażízení pro subjekty zżízené Spoleżenstvím, které mají právní subjektivitu a skuteżnż dostávají subvence z rozpożtu. Finanżní pżedpisy tżchto subjektż se mohou odchýlit od rámcového nażízení pouze tehdy, pokud je to nezbytné pro zvláżtní potżeby jejich żinnosti, a s pżedchozím souhlasem Komise.
2. Evropský parlament udżluje subjektżm uvedeným v odstavci 1 na doporużení Rady absolutorium za plnżní rozpożtż.
3. Interní auditor Komise vykonává vżżi subjektżm uvedeným v odstavci 1 stejné pravomoci jako vżżi útvarżm Komise.
4. Subjekty uvedené v odstavci 1 poużívají úżetní pravidla uvedená v żlánku 133, aby jejich úżty mohly být konsolidovány s úżty Komise.
żlánek 186
Zrużuje se finanżní nażízení ze dne 21. prosince 1977.
Odkazy na zrużené finanżní nażízení se povażují za odkazy na toto nażízení v souladu se srovnávací tabulkou v pżíloze.
żlánek 187
Toto nażízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhláżení v Úżedním vżstníku Evropských spoleżenství.
Poużije se ode dne 1. ledna 2003.
Toto nażízení je závazné v celém rozsahu a pżímo poużitelné ve vżech żlenských státech.
V Lucemburku dne 25. żervna 2002.
Regolamento (CE, Euratom) N. 1605/2002 del Consiglio
del 25 giugno 2002
che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee
INDICE
SPAZIO PER TABELLA
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 279,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea dell'energia atomica, in particolare l'articolo 183,
vista la proposta della Commissione(1),
visto il parere del Parlamento europeo(2),
visto il parere della Corte dei conti(3),
visto il parere del Comitato economico e sociale(4),
considerando quanto segue:
(1) Il contesto nel quale è stato adottato il regolamento finanziario del 21 dicembre 1977 applicabile al bilancio generale delle Comunità europee(5) è profondamente mutato, in particolare a seguito del quadro delle prospettive finanziarie in cui il bilancio è inserito, degli sviluppi istituzionali e dell'adesione di nuovi Stati membri; in funzione di ciò, il regolamento finanziario è stato modificato più volte in modo sostanziale. Per tener conto segnatamente delle esigenze di semplificazione normativa ed amministrativa nonché di una gestione delle finanze comunitarie ancor più rigorosa, occorre procedere, a fini di chiarezza, alla rifusione del regolamento finanziario del 21 dicembre 1977.
(2) Il presente regolamento deve limitarsi ad enunciare i grandi principi e le regole di base che disciplinano l'intero settore del bilancio previsto dal trattato, mentre le disposizioni di applicazione devono essere rinviate al regolamento recante le modalità d'esecuzione del presente regolamento, per istituire una migliore gerarchia delle norme ed accrescere in tal modo la leggibilità del regolamento finanziario. È pertanto necessario abilitare la Commissione ad adottare le modalità d'esecuzione.
(3) La formazione e l'esecuzione del bilancio devono rispettare i quattro principi fondamentali del diritto di bilancio (unità, universalità, specializzazione e annualità) nonché i principi della verità del bilancio, del pareggio, dell'unità di conto, di una sana gestione finanziaria e della trasparenza.
(4) Il presente regolamento deve ribadire questi principi e limitare le eccezioni ai casi strettamente necessari nel quadro di una disciplina rigorosa.
(5) Riguardo al principio dell'unità, il presente regolamento deve stabilire che il principio si applica anche alle spese operative riguardanti l'attuazione delle disposizioni del trattato sull'Unione europea relative alla politica estera e di sicurezza comune e a quelle relative alla cooperazione di polizia e giudiziaria in materia penale quando tali spese sono a carico del bilancio. I principi dell'unità e della verità del bilancio implicano che siano iscritte a bilancio tutte le entrate e tutte le spese delle Comunità, come pure quelle dell'Unione quando sono a carico del bilancio.
(6) Riguardo al principio dell'universalità, devono essere soppresse le possibilità di riversamento di acconti e di reimpiego, che saranno parzialmente sostituite da entrate con destinazione specifica, nonché le possibilità di ricostituzione degli stanziamenti disimpegnati; queste modifiche non riguardano le norme speciali sui fondi strutturali.
(7) Riguardo al principio della specializzazione, è indispensabile che le istituzioni dispongano di una certa flessibilità di gestione per gli storni di stanziamenti. Il presente regolamento finanziario deve infatti autorizzare una presentazione integrata dell'assegnazione delle risorse finanziarie e amministrative per destinazione. Devono inoltre essere armonizzate fra tutte le istituzioni le procedure di storno degli stanziamenti, in modo che gli storni degli stanziamenti del personale e di funzionamento siano di competenza di ciascuna istituzione. Per quanto concerne gli storni di stanziamenti riguardanti le spese operative, la Commissione può procedere a storni tra capitoli all'interno dello stesso titolo, entro il limite complessivo del 10 % degli stanziamenti dell'esercizio iscritti alla linea a partire dalla quale si procede allo storno. La costituzione di riserve da parte dell'autorità di bilancio deve peraltro essere limitata a due casi: l'assenza dell'atto di base o l'incertezza quanto alla sufficienza degli stanziamenti.
(8) Riguardo al principio dell'annualità, deve essere mantenuta la distinzione tra stanziamenti dissociati e non dissociati. I riporti di stanziamenti d'impegno e di pagamento devono essere decisi da ciascuna istituzione. I periodi complementari devono essere limitati ai casi assolutamente necessari, ossia ai pagamenti del FEAOG.
(9) Il principio del pareggio costituisce una regola di base del bilancio. Al riguardo occorre sottolineare che il ricorso al prestito non è compatibile con il sistema delle risorse proprie delle Comunità. Tuttavia, il principio del pareggio non è tale da costituire un ostacolo alle operazioni di assunzione e di erogazione dei prestiti garantiti dal bilancio generale dell'Unione.
(10) In virtù dell'articolo 277 del trattato CE e dell'articolo 181, paragrafo 1, del trattato Euratom, è necessario fissare l'unità di conto in cui è stabilito il bilancio; questa unità di conto è altresì applicabile all'esecuzione e alla rendicontazione.
(11) Riguardo al principio della sana gestione finanziaria, questo dev'essere definito con riferimento ai principi di economia, efficienza ed efficacia e deve esserne verificato il rispetto mediante indicatori di efficienza definiti per attività e misurabili, che consentano di valutare i risultati ottenuti. Le istituzioni devono procedere ad una valutazione ex ante ed ex post, in conformità degli orientamenti definiti dalla Commissione.
(12) Riguardo infine al principio della trasparenza, dev'essere garantita una migliore informazione sull'esecuzione del bilancio e sulla contabilità. Occorre anche fissare un termine imperativo per la pubblicazione del bilancio, fatta salva l'eventuale diffusione provvisoria assicurata dalla Commissione tra la constatazione dell'adozione definitiva del bilancio da parte del presidente del Parlamento europeo e la pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. È conservata la possibilità di una riserva negativa.
(13) In materia di formazione e di presentazione del bilancio, occorre armonizzare e semplificare le attuali disposizioni eliminando la distinzione, priva di conseguenze pratiche, tra bilanci suppletivi e bilanci rettificativi.
(14) La sezione del bilancio relativa alla Commissione deve autorizzare la presentazione degli stanziamenti e delle risorse in base alla destinazione, cioè la formazione del bilancio per attività ("Activity Based Budgeting"), per aumentare la trasparenza della gestione del bilancio a fronte degli obiettivi della sana gestione finanziaria e, in particolare, dell'efficienza e dell'efficacia.
(15) Le autorizzazioni di bilancio devono consentire alle istituzioni di disporre di una certa flessibilità nella gestione dei posti statutari, soprattutto nel quadro del nuovo orientamento di una gestione imperniata sui risultati e non sui mezzi. Questa libertà deve tuttavia essere contenuta entro il duplice limite costituito dagli stanziamenti di bilancio di un esercizio e dal numero totale di posti assegnati; inoltre, ne devono essere esclusi i gradi A 1, A 2 e A 3.
(16) In materia di esecuzione del bilancio, è necessario chiarire le diverse modalità possibili, ossia l'esecuzione centralizzata a cura della Commissione, l'esecuzione concorrente con gli Stati membri ovvero decentrata con i paesi terzi beneficiari di aiuti esterni, oppure, infine, congiunta con organizzazioni internazionali. La gestione centralizzata deve poter essere effettuata o direttamente dai servizi della Commissione oppure indirettamente mediante delega ad organismi di diritto comunitario o di diritto pubblico nazionale. Le diverse modalità di esecuzione devono garantire, indipendentemente dall'entità incaricata di tutta l'esecuzione o di parte di essa, il rispetto di procedure a tutela dei fondi comunitari, fermo restando che a norma dell'articolo 274 del trattato la responsabilità finale dell'esecuzione del bilancio spetta alla Commissione.
(17) La responsabilità della Commissione in materia di esecuzione del bilancio le impedisce di delegare funzioni implicanti l'esercizio di potestà pubbliche che implichino margini di apprezzamento discrezionale. Il presente regolamento deve ribadire questo principio e precisare le funzioni che possono essere delegate. Occorre precisare inoltre che agli organismi di diritto privato, ad esclusione di quelli ai quali è attribuita una funzione di servizio pubblico, e a determinate condizioni, non deve essere consentito compiere atti di esecuzione del bilancio, ma soltanto prestare servizi di perizia tecnica o amministrativa oppure eseguire compiti preparatori o accessori.
(18) Ai fini del rispetto dei principi della trasparenza e della sana gestione finanziaria, gli organismi di diritto pubblico o che svolgono funzioni di servizio pubblico, ai quali sono delegati compiti di esecuzione per conto della Commissione, devono disporre di procedure trasparenti di aggiudicazione degli appalti, di controlli interni efficaci, di un sistema di rendicontazione distinto dal resto delle loro attività e di una revisione contabile esterna.
(19) Il presente regolamento, in conformità dell'articolo 279, lettera c), del trattato, determina le competenze e le responsabilità degli ordinatori, del contabile e del revisore interno.
La responsabilità degli ordinatori deve essere totale per quanto riguarda tutte le operazioni di entrata e di spesa eseguite sotto la loro autorità, operazioni di cui devono rispondere anche, se del caso, nell'ambito di una procedura disciplinare. Di conseguenza, la responsabilizzazione degli ordinatori deve essere rafforzata con la soppressione dei controlli previ centralizzati e, in particolare, da un lato, del visto preventivo del controllore finanziario sulle operazioni di entrata e di spesa e, dall'altro, della verifica della quietanza liberatoria da parte del contabile.
Il contabile deve rimanere incaricato della corretta esecuzione dei pagamenti, dell'incasso delle entrate e del recupero dei crediti. Deve assumere la gestione della tesoreria e la tenuta della contabilità e deve essere incaricato della formazione degli stati finanziari dell'istituzione.
Il revisore interno esercita le proprie funzioni secondo le norme internazionali pertinenti relative alla revisione contabile. Tale funzione è destinata a verificare il corretto funzionamento dei sistemi di gestione e di controllo attuati dagli ordinatori.
Il revisore interno non è un soggetto implicato nelle operazioni finanziarie. Non esercita funzioni di controllo di tali operazioni, preventivo rispetto alle decisioni degli ordinatori, funzione che spetterà quindi esclusivamente a questi ultimi.
(20) La responsabilità degli ordinatori, dei contabili e degli amministratori degli anticipi non è di natura diversa da quella degli altri funzionari e agenti e deve essere soggetta, nell'ambito dello statuto dei funzionari delle Comunità europee e del regime applicabile agli altri agenti di dette Comunità, alle sanzioni disciplinari e pecuniarie attualmente vigenti. Devono invece essere mantenute talune disposizioni che individuano casi specifici di colpa dei contabili e degli amministratori degli anticipi, legati alla natura particolare delle loro mansioni; essi non disporranno più di indennità o di assicurazioni speciali. Occorre inoltre precisare la responsabilità dell'ordinatore. Nei casi che non implicano frode, per fornire all'autorità che ha il potere di nomina (AIPN) la competenza necessaria, ogni istituzione crea un organo specializzato in materia di irregolarità finanziarie, incaricato di accertare l'esistenza di irregolarità da cui derivino responsabilità disciplinari o pecuniarie del funzionario o dell'agente. Ove individui problemi sistemici, tale organo deve presentare una relazione all'ordinatore e al revisore interno. Nei casi di frode, invece, è opportuno rinviare nel presente regolamento alle disposizioni vigenti sulla tutela degli interessi finanziari delle Comunità europee e sulla lotta contro la corruzione nella quale sono coinvolti funzionari delle Comunità europee o degli Stati membri.
(21) Occorre definire le nozioni di impegno di bilancio e di impegno giuridico della spesa e le condizioni della relativa attuazione. Per diminuire il volume degli "impegni dormienti", deve essere limitato il periodo durante il quale possono essere assunti impegni giuridici specifici sulla base di impegni di bilancio globali. Deve inoltre essere prevista una disposizione di disimpegno per gli impegni specifici che non abbiano dato luogo a pagamenti per un periodo di tre anni.
(22) Il presente regolamento deve definire la tipologia dei pagamenti che possono essere eseguiti dagli ordinatori. L'esecuzione di questi pagamenti deve effettuarsi principalmente in funzione dell'efficacia dell'azione e dei risultati che ne derivano.
Devono essere soppresse le nozioni di anticipo e di acconto, poco precise; i pagamenti sono effettuati sotto forma di prefinanziamenti, pagamenti intermedi e pagamento del saldo finale, quando l'importo dovuto non è interamente versato in una sola volta.
(23) Il presente regolamento deve precisare che la liquidazione, l'ordinazione e i pagamenti devono essere eseguiti entro un termine che sarà fissato nelle modalità d'esecuzione e la cui inosservanza conferirà ai creditori il diritto ad interessi di mora a carico del bilancio.
(24) Per quanto riguarda i contratti pubblici d'appalto conclusi dalle istituzioni delle Comunità per proprio conto, occorre prevedere l'applicazione delle disposizioni delle direttive del Parlamento europeo e del Consiglio che coordinano le procedure d'aggiudicazione degli appalti pubblici di lavori, servizi e forniture; inoltre, le disposizioni applicabili agli appalti aggiudicati per conto di terzi devono essere conformi ai principi posti da tali direttive.
(25) Per prevenire le irregolarità, lottare contro la frode e la corruzione e promuovere una gestione sana e efficace, occorrono norme specifiche che escludano dall'attribuzione degli appalti candidati o offerenti colpevoli di atti di questo tipo o in situazione di conflitto d'interessi.
(26) Occorre inoltre prevedere, a fini di trasparenza, un'informazione adeguata dei candidati e degli offerenti in merito all'attribuzione dei contratti d'appalto.
(27) Infine, nel quadro della responsabilizzazione degli ordinatori, deve essere soppresso il controllo previo esercitato dall'attuale commissione consultiva degli acquisti e dei contratti.
(28) Per quanto riguarda le sovvenzioni, occorrono norme specifiche per la concessione e il monitoraggio delle sovvenzioni comunitarie che attuino i principi della trasparenza, della parità di trattamento, del cofinanziamento, dell'irretroattività e del controllo.
(29) Per evitarne il cumulo, le sovvenzioni non devono poter essere accordate per finanziare due volte lo stesso intervento o per coprire spese di funzionamento di uno stesso esercizio.
(30) Per analogia con le norme per l'attribuzione degli appalti pubblici, devono essere definite cause di esclusione dal beneficio delle sovvenzioni, affinché le istituzioni dispongano di uno strumento di lotta contro la frode e la corruzione.
(31) La concessione di una sovvenzione deve essere oggetto di una convenzione scritta per precisare i diritti e gli obblighi dell'istituzione e del beneficiario e per garantirne il rispetto.
(32) Per quanto riguarda la contabilità e la rendicontazione, occorre precisare che la contabilità comprende una contabilità generale e una contabilità di bilancio e sottolineare che la contabilità generale è una contabilità patrimoniale mentre della contabilità di bilancio ci si avvale ai fini del conto di risultato dell'esecuzione del bilancio e delle relazioni sull'esecuzione del bilancio.
(33) Occorre precisare, con riferimento ai principi contabili internazionalmente riconosciuti e alle direttive del Parlamento europeo e del Consiglio sui conti annuali di taluni tipi di società, se pertinenti nel contesto del servizio pubblico, i principi sui quali è basata la contabilità generale e la presentazione degli stati finanziari.
(34) Le disposizioni sulle informazioni da fornire relativamente all'esecuzione del bilancio devono essere adattate al fine di estendere tali informazioni all'utilizzazione degli stanziamenti riportati, ricostituiti e reimpiegati nonché ai diversi organismi di diritto comunitario, e di organizzare meglio la trasmissione dei dati mensili e della relazione sull'esecuzione, da comunicare tre volte all'anno all'autorità di bilancio.
(35) Occorre armonizzare i metodi contabili utilizzati dalle istituzioni e riconoscere, in questo settore, un diritto d'iniziativa al contabile della Commissione.
(36) Va precisato che il ricorso ai sistemi informatici per la gestione finanziaria non deve pregiudicare i diritti d'accesso della Corte dei conti ai documenti giustificativi.
(37) In materia di controllo esterno e di discarico, anche se la Commissione ha l'intera responsabilità dell'esecuzione del bilancio, l'importanza della gestione concorrente con gli Stati membri implica la loro cooperazione nella procedura di controllo da parte della Corte dei conti, quindi di quella di discarico da parte dell'autorità di bilancio.
(38) Per ottimizzare la rendicontazione e lo svolgimento della procedura di discarico, è opportuno modificare il calendario delle diverse fasi che portano al discarico.
(39) La Commissione deve presentare al Parlamento europeo, qualora questo lo richieda, tutte le informazioni che siano necessarie al corretto svolgimento della procedura di discarico per l'esercizio in causa, conformemente all'articolo 276 del trattato CE.
(40) Talune politiche comunitarie devono essere oggetto di disposizioni specifiche nel rispetto dei principi di base del presente regolamento.
(41) Per gli stanziamenti del FEAOG e per gli stanziamenti amministrativi risulta necessario prevedere la possibilità di impegni anticipati dal 15 novembre che precede l'esercizio interessato.
(42) Per quanto riguarda i Fondi strutturali, occorre mantenere il riversamento di acconti e la ricostituzione di stanziamenti alle condizioni previste dalla dichiarazione della Commissione allegata al regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio, del 21 giugno 1999, recante disposizioni generali sui Fondi strutturali(6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1447/2001(7).
(43) Per quanto riguarda la ricerca, occorre armonizzare la presentazione del bilancio con le disposizioni riguardanti la formazione del bilancio per attività, preservando nel contempo la flessibilità di gestione attualmente riconosciuta al Centro comune di ricerca (CCR).
(44) Per quanto riguarda le azioni esterne, è necessario autorizzare il decentramento della gestione degli aiuti esterni, a condizione che la Commissione disponga di garanzie di una sana gestione finanziaria e che lo Stato beneficiario assuma nei confronti della Commissione la responsabilità per i fondi versati.
(45) Le convenzioni di finanziamento o i contratti stipulati con lo Stato beneficiario o con un organismo di diritto pubblico nazionale, comunitario o internazionale, nonché con persone fisiche e giuridiche di diritto privato, devono includere i principi generali di aggiudicazione degli appalti di cui al titolo V della prima parte e al titolo IV della seconda parte del presente regolamento, in materia di azioni esterne.
(46) Le disposizioni generali di gestione relative agli uffici europei devono essere definite in un titolo specifico.
(47) Anche per quanto riguarda gli stanziamenti amministrativi, è opportuno raggruppare in un titolo apposito le disposizioni specifiche loro applicabili. Occorre inoltre prevedere la possibilità per ciascuno dei due rami dell'autorità di bilancio di formulare in tempo utile un parere sui progetti immobiliari che possono comportare conseguenze finanziarie significative per il bilancio.
(48) Il cambiamento del calendario relativo al consolidamento dei conti delle istituzioni deve essere rinviato all'esercizio 2005, allo scopo di disporre del tempo necessario per introdurre le procedure interne a tal fine indispensabili.
(49) In materia di normativa finanziaria applicabile agli organismi creati dalle Comunità, dotati di personalità giuridica e che ricevono una sovvenzione a carico del bilancio generale delle Comunità europee, occorre garantire un quadro adeguato alle esigenze specifiche della loro gestione. Allo stesso tempo e nel pieno rispetto dell'autonomia organica necessaria all'espletamento dei compiti di tali organismi, è necessaria l'armonizzazione delle norme relative segnatamente al discarico ed alla contabilità. Il revisore interno della Commissione esercita nei confronti di tali organismi le stesse competenze di cui dispone nei confronti dei servizi della Commissione. Le norme finanziarie interne a tali organismi dovranno essere opportunamente adeguate affinché siano compatibili con il presente regolamento finanziario. A tal fine occorre abilitare la Commissione ad adottare una normativa finanziaria tipo, dalla quale gli organismi comunitari potranno discostarsi solo previo accordo della Comunità stessa,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
PARTE PRIMA
DISPOSIZIONI COMUNI
TITOLO I
OGGETTO
Articolo 1
Il presente regolamento specifica le norme relative alla formazione ed all'esecuzione del bilancio generale delle Comunità europee, in prosieguo: "il bilancio".
Il Comitato economico e sociale, il Comitato delle regioni, il mediatore e il garante europeo della protezione dei dati sono assimilati, ai fini dell'applicazione del presente regolamento, alle istituzioni delle Comunità.
Articolo 2
Le disposizioni relative all'esecuzione del bilancio in entrate o in spese contenute in un altro atto normativo devono rispettare i principi di bilancio enunciati nel titolo II.
TITOLO II
PRINCIPI DI BILANCIO
Articolo 3
Alle condizioni di cui al presente regolamento, la formazione e l'esecuzione del bilancio rispettano i principi dell'unità, della verità del bilancio, dell'annualità, del pareggio, dell'unità di conto, dell'universalità, della specializzazione, della sana gestione finanziaria e della trasparenza.
CAPO 1
Principi dell'unità e della verità del bilancio
Articolo 4
1. Il bilancio è l'atto che prevede ed autorizza, per ciascun esercizio, tutte le entrate e le spese ritenute necessarie della Comunità europea e della Comunità europea dell'energia atomica.
2. Le spese e le entrate delle Comunità comprendono quanto segue:
a) le entrate e le spese della Comunità europea, comprese le spese amministrative che derivano alle istituzioni dalle disposizioni del trattato sull'Unione europea nel settore della politica estera e di sicurezza comune e in quello della cooperazione di polizia e giudiziaria in materia penale, nonché le spese operative connesse con l'attuazione di dette disposizioni quando sono a carico del bilancio;
b) le spese e le entrate della Comunità europea dell'energia atomica.
3. Sono iscritti nel bilancio la garanzia per le operazioni di assunzione ed erogazione di prestiti contratte dalle Comunità ed i versamenti al fondo di garanzia per le azioni esterne.
Articolo 5
1. La riscossione delle entrate e il pagamento delle spese possono essere effettuati solo mediante imputazione ad una linea del bilancio, salvo il disposto dell'articolo 74.
2. Nessuna spesa può essere impegnata né oggetto di un ordine di pagamento in eccedenza agli stanziamenti autorizzati.
3. Nessuno stanziamento può essere iscritto in bilancio se non corrisponde ad una spesa ritenuta necessaria.
4. Gli interessi prodotti dai fondi che sono proprietà delle Comunità europee sono iscritti in bilancio come entrate varie, fatto salvo il disposto degli articoli 18 e 74.
CAPO 2
Principio dell'annualità
Articolo 6
Gli stanziamenti iscritti nel bilancio sono autorizzati per la durata di un esercizio finanziario, che inizia il 1o gennaio e termina il 31 dicembre.
Articolo 7
1. Il bilancio comporta stanziamenti dissociati, che danno luogo a stanziamenti d'impegno e a stanziamenti di pagamento, e stanziamenti non dissociati.
2. Gli stanziamenti d'impegno coprono il costo totale degli impegni giuridici sottoscritti durante l'esercizio in corso, fatto salvo il disposto dell'articolo 77, paragrafo 2, e dell'articolo 166, paragrafo 2.
3. Gli stanziamenti di pagamento coprono i pagamenti derivanti dall'esecuzione degli impegni giuridici sottoscritti durante l'esercizio in corso e/o durante gli esercizi precedenti.
4. I paragrafi 1 e 2 fanno salve le disposizioni speciali dei titoli I, IV e VI della parte seconda. Non precludono la facoltà di impegnare gli stanziamenti globalmente o di procedere a impegni di bilancio per frazioni annue.
Articolo 8
1. Le entrate sono imputate ad un esercizio sulla base degli importi riscossi nel corso dell'esercizio stesso. Tuttavia, le risorse proprie del mese di gennaio dell'esercizio successivo possono essere versate a titolo di anticipo conformemente al regolamento del Consiglio recante applicazione della decisione relativa al sistema delle risorse proprie delle Comunità.
2. Le iscrizioni delle risorse proprie provenienti dall'imposta sul valore aggiunto, della risorsa complementare basata sul prodotto nazionale lordo (PNL) e, se necessario, dei contributi finanziari, possono essere rettificate conformemente al regolamento di cui al paragrafo 1.
3. Gli stanziamenti assegnati a titolo di un esercizio possono essere utilizzati solo per coprire le spese impegnate e pagate nel corso di tale esercizio e per coprire gli importi dovuti a titolo di impegni relativi a esercizi precedenti.
4. Gli impegni di stanziamenti sono contabilizzati sulla base degli impegni giuridici contratti fino al 31 dicembre, fatti salvi gli impegni globali di cui all'articolo 77, paragrafo 2, e le convenzioni di finanziamento di cui all'articolo 166, paragrafo 2, che sono contabilizzati sulla base degli impegni di bilancio contratti fino al 31 dicembre.
5. I pagamenti sono contabilizzati a titolo di un esercizio sulla base dei pagamenti effettuati dal contabile entro il 31 dicembre dell'esercizio stesso.
6. In deroga ai paragrafi 3, 4 e 5, le spese del Fondo europeo agricolo d'orientamento e di garanzia (FEAOG), sezione "garanzia", sono imputate ad un esercizio secondo le norme di cui al titolo I della parte seconda.
Articolo 9
1. Gli stanziamenti non utilizzati entro la fine dell'esercizio per il quale sono stati iscritti sono annullati.
Tuttavia, possono essere oggetto di una decisione di riporto limitato unicamente all'esercizio successivo, presa dall'istituzione interessata entro il 15 febbraio conformemente ai paragrafi 2 e 3 o essere oggetto di un riporto di diritto conformemente al paragrafo 4.
2. Per gli stanziamenti d'impegno degli stanziamenti dissociati e gli stanziamenti non dissociati non ancora impegnati alla chiusura dell'esercizio il riporto può riguardare:
a) gli importi corrispondenti agli stanziamenti d'impegno per i quali la maggior parte delle fasi preparatorie all'atto d'impegno è completata al 31 dicembre; tali importi possono essere impegnati fino al 31 marzo dell'anno successivo;
b) gli importi che risultano necessari quando l'autorità legislativa ha adottato l'atto di base nel corso dell'ultimo trimestre dell'esercizio e la Commissione non ha potuto impegnare entro il 31 dicembre gli stanziamenti previsti a tale scopo in bilancio.
3. Per gli stanziamenti di pagamento degli stanziamenti dissociati, il riporto può riguardare gli importi necessari per coprire impegni anteriori o impegni riguardanti stanziamenti d'impegno riportati, quando gli stanziamenti previsti alle rispettive linee del bilancio dell'esercizio successivo non permettono di coprire il fabbisogno. L'istituzione interessata impiega in via prioritaria gli stanziamenti autorizzati per l'esercizio in corso e ricorre agli stanziamenti riportati soltanto quando i primi siano esauriti.
4. Gli stanziamenti non dissociati corrispondenti a obblighi regolarmente contratti alla chiusura dell'esercizio sono riportati di diritto unicamente all'esercizio successivo.
5. L'istituzione interessata informa il Parlamento europeo e il Consiglio (in prosieguo: "l'autorità di bilancio"), entro il 15 marzo, in merito alla decisione di riporto da essa presa, precisando per ogni linea di bilancio in qual modo i criteri di cui ai paragrafi 2 e 3 sono applicati a ciascun riporto.
6. Gli stanziamenti iscritti in riserva e gli stanziamenti relativi alle spese di personale non possono essere oggetto di riporto.
Articolo 10
Le entrate non utilizzate e gli stanziamenti disponibili il 31 dicembre a titolo delle entrate con destinazione specifica di cui all'articolo 18 sono oggetto di un riporto di diritto. Gli stanziamenti disponibili corrispondenti alle entrate con destinazione specifica riportate devono essere utilizzati in via prioritaria.
Articolo 11
Fatto salvo l'articolo 157, i disimpegni conseguenti all'inesecuzione totale o parziale delle azioni alle quali gli stanziamenti sono stati assegnati, che intervengono nel corso degli esercizi successivi all'esercizio per il quale gli stanziamenti sono stati iscritti in bilancio, danno luogo all'annullamento degli stanziamenti corrispondenti.
Articolo 12
Gli stanziamenti iscritti in bilancio possono essere impegnati con decorrenza di effetti dal 1o gennaio, non appena il bilancio è stato definitivamente adottato, fatte salve le deroghe previste al titolo I e al titolo VI della parte seconda.
Articolo 13
1. Se il bilancio non è adottato definitivamente all'inizio dell'esercizio, alle operazioni d'impegno e di pagamento relative alle spese la cui imputazione su una linea di bilancio specifica sarebbe stata possibile a titolo dell'esecuzione dell'ultimo bilancio regolarmente adottato si applicano l'articolo 273, primo comma, del trattato CE e l'articolo 178, primo comma, del trattato Euratom.
2. Le operazioni d'impegno possono essere effettuate, per capitolo, entro i limiti di un quarto dell'insieme degli stanziamenti autorizzati per il capitolo in questione per l'esercizio precedente, aumentato di un dodicesimo per ciascun mese trascorso.
Le operazioni di pagamento possono essere effettuate mensilmente, per capitolo, entro i limiti di un dodicesimo degli stanziamenti autorizzati per il capitolo in questione per l'esercizio precedente.
Il limite degli stanziamenti previsti nel progetto di bilancio in preparazione non può essere superato.
3. Se richiesto dalla continuità dell'azione delle Comunità e dalle esigenze di gestione:
a) il Consiglio, deliberando a maggioranza qualificata a richiesta della Commissione e previa consultazione del Parlamento europeo, può autorizzare simultaneamente due o più dodicesimi provvisori sia per le operazioni d'impegno sia per le operazioni di pagamento in aggiunta a quelli resi automaticamente disponibili in virtù delle disposizioni dei paragrafi 1 e 2;
b) per le spese diverse da quelle derivanti obbligatoriamente dai trattati o dagli atti adottati in virtù degli stessi, si applicano l'articolo 273, terzo comma, del trattato CE e l'articolo 178, terzo comma, del trattato Euratom.
I dodicesimi supplementari sono autorizzati per intero e non sono frazionabili.
4. Se, per un determinato capitolo, l'autorizzazione di due o più dodicesimi provvisori, accordata secondo le condizioni e le procedure previste al paragrafo 3, non permette di fare fronte alle spese necessarie per evitare un'interruzione della continuità dell'azione delle Comunità nel settore contemplato dal capitolo in questione, può essere autorizzato, a titolo eccezionale, il superamento dell'importo degli stanziamenti iscritti nel corrispondente capitolo del bilancio dell'esercizio precedente. L'autorità di bilancio delibera secondo le procedure previste al paragrafo 3. L'importo globale degli stanziamenti disponibile nel bilancio dell'esercizio precedente non può tuttavia in nessun caso essere superato.
CAPO 3
Principio del pareggio
Articolo 14
1. Nel bilancio entrate e stanziamenti di pagamento devono risultare in pareggio.
2. Fatto salvo l'articolo 46, paragrafo 1, punto 4, la Comunità europea e la Comunità europea dell'energia atomica nonché gli organismi creati dalle Comunità di cui all'articolo 185, non possono accendere prestiti.
Articolo 15
1. Il saldo di ogni esercizio viene iscritto nel bilancio dell'esercizio successivo, in entrate o in stanziamenti di pagamento a seconda che si tratti di un'eccedenza o di un disavanzo.
2. Le stime appropriate di tali entrate o degli stanziamenti di pagamento sono iscritte in bilancio nel corso della procedura di bilancio e mediante ricorso alla procedura della lettera rettificativa, presentata a norma dell'articolo 34. Esse vengono determinate secondo il regolamento del Consiglio recante applicazione della decisione relativa alle risorse proprie delle Comunità.
3. Dopo la presentazione dei conti di ogni esercizio, la differenza rispetto alle stime è iscritta nel bilancio dell'esercizio successivo mediante un bilancio rettificativo, appositamente elaborato. In tal caso, la Commissione presenta il progetto preliminare di bilancio rettificativo entro 15 giorni dalla presentazione dei conti provvisori.
CAPO 4
Principio dell'unità di conto
Articolo 16
Il bilancio è formato, è eseguito ed è oggetto di rendiconto in euro.
Tuttavia, per le esigenze della tesoreria di cui all'articolo 61, il contabile e, nel caso delle casse di anticipi, l'amministratore degli anticipi, sono autorizzati ad effettuare operazioni nelle monete nazionali alle condizioni precisate nel regolamento recante modalità d'esecuzione del presente regolamento (in prosieguo: "le modalità d'esecuzione").
CAPO 5
Principio dell'universalità
Articolo 17
L'insieme delle entrate copre l'insieme degli stanziamenti di pagamento, salvo il disposto dell'articolo 18. Le entrate e le spese sono iscritte senza contrazione fra di esse, salvo il disposto dell'articolo 20.
Articolo 18
1. Le entrate seguenti sono destinate specificamente a finanziare spese determinate:
a) i contributi finanziari degli Stati membri per taluni programmi di ricerca, secondo la decisione del Consiglio relativa al sistema delle risorse proprie delle Comunità;
b) gli interessi sui depositi e le ammende previsti dal regolamento volto ad accelerare e chiarire le modalità d'attuazione della procedura per i disavanzi eccessivi;
c) le entrate con una destinazione specifica, quali redditi da fondazioni, sovvenzioni, donazioni e legati, ivi comprese le entrate con destinazione specifica proprie a ciascuna istituzione;
d) le partecipazioni di paesi terzi o di organismi diversi ad attività delle Comunità;
e) le entrate provenienti da terzi per forniture, prestazioni di servizi o lavori effettuati su loro richiesta;
f) le entrate provenienti dalla restituzione di somme indebitamente pagate;
g) i proventi di forniture, prestazioni di servizi e lavori effettuati a favore di altre istituzioni o organismi, compreso l'importo delle indennità di missione pagate per conto di altre istituzioni o organismi e da questi ultimi rimborsati;
h) l'importo delle indennità di assicurazione riscosse;
i) le entrate provenienti da indennità locative;
j) le entrate provenienti dalla vendita di pubblicazioni e film, anche su supporto elettronico.
2. Il pertinente atto di base può anche prescrivere di destinare a spese specifiche le entrate da esso previste.
3. Il bilancio prevede per le entrate con destinazione specifica di cui ai paragrafi 1 e 2 una struttura d'accoglienza e, per quanto possibile, il loro importo.
Articolo 19
1. La Commissione può accettare qualsiasi atto di liberalità a favore delle Comunità, in particolare fondazioni, sovvenzioni e donazioni e legati.
2. L'accettazione di liberalità che potrebbero comportare oneri di qualsiasi specie è soggetta all'autorizzazione del Parlamento europeo e del Consiglio, i quali si pronunciano entro due mesi dalla data di ricevimento della domanda della Commissione. Se entro questo termine non è stata formulata alcuna obiezione, la Commissione delibera in via definitiva sull'accettazione.
Articolo 20
1. Le modalità d'esecuzione possono prevedere i casi in cui talune entrate possono essere detratte dall'importo delle fatture o delle richieste di pagamento, che in tal caso sono oggetto di un ordine di pagamento al netto.
2. I prezzi di prodotti o prestazioni forniti alle Comunità, che comprendono oneri fiscali oggetto di rimborso da parte degli Stati membri in forza del protocollo sui privilegi e le immunità delle Comunità europee o da parte di paesi terzi in forza delle pertinenti convenzioni, sono imputati in bilancio con il loro importo al netto delle tasse.
3. Le differenze di cambio registrate nel corso dell'esecuzione di bilancio possono essere compensate. Il risultato finale, positivo o negativo, è ripreso nel saldo dell'esercizio.
CAPO 6
Principio della specializzazione
Articolo 21
Gli stanziamenti sono specificati per titoli e per capitoli; i capitoli sono suddivisi in articoli e in voci.
Articolo 22
1. Ogni istituzione può procedere, all'interno della propria sezione del bilancio, a storni da titolo a titolo entro il limite complessivo del 10 % degli stanziamenti dell'esercizio, da capitolo a capitolo e da articolo ad articolo.
2. Tre settimane prima di procedere agli storni di cui al paragrafo 1, le istituzioni informano l'autorità di bilancio delle loro intenzioni. Se durante tale periodo uno dei rami dell'autorità di bilancio avanza motivi debitamente giustificati, si applica la procedura di cui all'articolo 24.
3. Le disposizioni dei paragrafi 1 e 2 fanno salve le disposizioni specifiche di cui all'articolo 23 riguardanti la Commissione.
Articolo 23
1. La Commissione può procedere ai seguenti storni all'interno della propria sezione del bilancio:
a) storni all'interno degli articoli e storni da articolo ad articolo all'interno di ciascun capitolo;
b) per le spese di personale e di funzionamento, storni da titolo a titolo, entro il limite complessivo del 10 % degli stanziamenti dell'esercizio;
c) per le spese operative, storni tra capitoli all'interno dello stesso titolo, entro il limite complessivo del 10 % degli stanziamenti dell'esercizio iscritti alla linea a partire dalla quale si procede allo storno.
Tre settimane prima di procedere agli storni di cui al primo comma, lettere b) e c), la Commissione informa l'autorità di bilancio della propria decisione. Se durante tale periodo uno dei rami dell'autorità di bilancio avanza motivi debitamente giustificati, si applica la procedura di cui all'articolo 24.
2. La Commissione può proporre all'autorità di bilancio, all'interno della propria sezione del bilancio, altri storni non previsti dal paragrafo 1, lettera c).
Articolo 24
1. L'autorità di bilancio decide gli storni di stanziamenti secondo il disposto dei paragrafi 2, 3 e 4 del presente articolo fatte salve le deroghe di cui al titolo I della parte seconda.
2. Quando le proposte di storno di stanziamenti riguardano spese derivanti obbligatoriamente dai trattati o dagli atti adottati in forza dei medesimi, il Consiglio, previa consultazione del Parlamento europeo, delibera a maggioranza qualificata, entro sei settimane, salvo in caso d'urgenza. Il Parlamento europeo formula il proprio parere in tempo utile affinché il Consiglio possa prenderne conoscenza e deliberare entro il termine indicato. In mancanza di una decisione del Consiglio entro tale termine, le proposte di storno si considerano approvate.
3. Quando le proposte di storno riguardano spese diverse da quelle derivanti obbligatoriamente dai trattati o dagli atti adottati in forza dei medesimi, il Parlamento europeo, previa consultazione del Consiglio, delibera entro sei settimane, salvo in caso d'urgenza. Il Consiglio formula il proprio parere a maggioranza qualificata, in tempo utile affinché il Parlamento europeo possa prenderne conoscenza e deliberare entro il termine indicato. In mancanza di una decisione entro tale termine, le proposte di storno si considerano approvate.
4. Le proposte di storno che riguardano contemporaneamente spese derivanti obbligatoriamente dai trattati o dagli atti adottati in forza dei medesimi e le altre spese, si considerano approvate se né il Parlamento europeo né il Consiglio hanno preso una decisione contraria entro sei settimane dal ricevimento delle proposte da parte delle due istituzioni. Se il Parlamento europeo e il Consiglio riducono in modo divergente l'importo di una proposta di storno, si considera approvato l'importo meno elevato accettato da una delle due istituzioni. Lo storno non può essere eseguito se una delle due istituzioni è contraria al principio dello storno.
Articolo 25
1. Possono essere dotate di stanziamenti mediante storno solo le linee di bilancio per le quali il bilancio autorizza uno stanziamento o reca la menzione "per memoria" (p.m.).
2. Gli stanziamenti corrispondenti ad entrate con destinazione specifica possono essere oggetto di storno solo a condizione che tali entrate conservino la loro destinazione.
Articolo 26
1. Gli storni all'interno dei titoli del bilancio previsti per gli stanziamenti del FEAOG, sezione "garanzia", dei Fondi strutturali e della ricerca, sono disciplinati dalle disposizioni speciali contenute nei titoli I, II e III della parte seconda.
2. Gli storni destinati a permettere l'utilizzazione della riserva per le operazioni di prestiti e di garanzia dei prestiti accordati dalle Comunità a paesi terzi e della riserva per aiuti d'urgenza sono decisi dall'autorità di bilancio, su proposta della Commissione. Per ogni singola operazione deve essere presentata una proposta distinta di storno relativa all'utilizzazione della riserva per aiuti d'urgenza.
Si applica la procedura di cui all'articolo 24, paragrafi 2 e 3. Se la proposta della Commissione non ottiene l'accordo dei due rami dell'autorità di bilancio e se non si raggiunge una posizione comune sull'utilizzazione di tali riserve, il Parlamento europeo e il Consiglio non adottano decisioni sulla proposta di storno della Commissione.
CAPO 7
Principio della sana gestione finanziaria
Articolo 27
1. Gli stanziamenti del bilancio sono utilizzati secondo il principio di una sana gestione finanziaria, vale a dire secondo i principi di economia, efficienza ed efficacia.
2. Secondo il principio dell'economia, i mezzi impiegati dall'istituzione per la realizzazione delle proprie attività sono resi disponibili in tempo utile, nella quantità e qualità appropriate ed al prezzo migliore.
Secondo il principio dell'efficienza, deve essere ricercato il miglior rapporto tra i mezzi impiegati ed i risultati conseguiti.
Secondo il principio dell'efficacia, gli obiettivi specifici fissati devono essere raggiunti e devono essere conseguiti i risultati attesi.
3. Sono stabiliti obiettivi specifici, misurabili, realizzabili, pertinenti e corredati di un termine per tutti i settori di attività contemplati dal bilancio. La realizzazione di tali obiettivi è verificata mediante indicatori di performance stabiliti per attività e le amministrazioni incaricate della spesa trasmettono alle autorità di bilancio informazioni al riguardo. Tali informazioni, previste all'articolo 33, paragrafo 2, lettera d), sono fornite ogni anno entro i termini più brevi e al più tardi nei documenti che accompagnano il progetto preliminare di bilancio.
4. Per migliorare il processo decisionale, le istituzioni procedono a valutazioni ex ante ed ex post in conformità degli orientamenti definiti dalla Commissione. Sono soggetti a valutazione tutti i programmi e attività che comportano spese importanti e i risultati di tale valutazione sono comunicati alle amministrazioni incaricate della spesa e alle autorità legislative e di bilancio.
Articolo 28
1. Le proposte presentate all'autorità legislativa che possano avere un'incidenza finanziaria, ivi compresa un'incidenza sul numero dei posti, sono corredate di una scheda finanziaria e della valutazione di cui all'articolo 27, paragrafo 4.
2. Nel corso della procedura di bilancio, la Commissione fornisce tutte le informazioni che consentono il raffronto tra l'evoluzione del fabbisogno di stanziamenti e le previsioni iniziali riportate nelle schede finanziarie. Tali informazioni comprendono i progressi compiuti e lo stato di avanzamento dei lavori dell'autorità legislativa sulle proposte presentate. Se necessario, il fabbisogno di stanziamenti è rivisto in funzione dello stato di avanzamento delle deliberazioni sull'atto di base.
3. La Commissione, al fine di prevenire i rischi di frode ed irregolarità, presenta nella scheda finanziaria le informazioni che riguardano le misure di prevenzione e di tutela esistenti o previste.
CAPO 8
Principio della trasparenza
Articolo 29
1. Il bilancio è formato, eseguito ed è oggetto di rendiconto nel rispetto del principio della trasparenza.
2. Il bilancio ed i bilanci rettificativi, definitivamente adottati, sono pubblicati nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee a cura del presidente del Parlamento europeo.
La pubblicazione avviene entro due mesi dalla data della constatazione dell'adozione definitiva del bilancio.
Gli stati finanziari consolidati sono pubblicati nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Le relazioni della gestione finanziaria elaborate da ciascuna istituzione sono anch'esse pubblicate nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Articolo 30
1. Le operazioni di assunzione ed erogazione di prestiti contratte dalle Comunità a favore di terzi sono oggetto di un'informazione presentata in allegato al bilancio.
2. Le operazioni del Fondo di garanzia per le azioni esterne sono oggetto di un'informazione presentata negli stati finanziari.
TITOLO III
FORMAZIONE E STRUTTURA DEL BILANCIO
CAPO 1
Formazione del bilancio
Articolo 31
Il Parlamento europeo, il Consiglio, la Corte di giustizia delle Comunità europee, la Corte dei conti, il Comitato economico e sociale, il Comitato delle regioni, il mediatore e il garante europeo della protezione dei dati redigono uno stato di previsione delle loro spese e delle loro entrate, che trasmettono alla Commissione anteriormente al 1o luglio di ogni anno.
Gli stati di previsione sono altresì trasmessi, a titolo informativo, da tali istituzioni all'autorità di bilancio entro il 1o luglio di ogni anno. La Commissione redige il proprio stato di previsione che trasmette all'autorità di bilancio entro la stessa data.
Nella preparazione del proprio stato di previsione, la Commissione utilizza le informazioni indicate all'articolo 32.
Articolo 32
Ciascun organismo di cui all'articolo 185 trasmette alla Commissione entro il 1o aprile di ogni anno, conformemente all'atto che l'ha istituito, uno stato di previsione delle proprie spese ed entrate, compresi la tabella dell'organico e il programma di lavoro.
La Commissione comunica questi documenti all'autorità di bilancio, a titolo informativo, salvo nel caso previsto all'articolo 46, paragrafo 1, punto 3, lettera d).
Articolo 33
1. Entro il 1o settembre di ogni anno la Commissione presenta al Consiglio un progetto preliminare di bilancio. Il progetto preliminare di bilancio viene contestualmente trasmesso al Parlamento.
Il progetto preliminare di bilancio presenta uno stato generale riassuntivo delle spese e delle entrate delle Comunità e raggruppa gli stati di previsione di cui all'articolo 31.
2. La Commissione unisce al progetto preliminare di bilancio quanto segue:
a) un'analisi della gestione finanziaria dell'esercizio trascorso e lo stato degli importi da liquidare;
b) se del caso, un parere sugli stati di previsione delle altre istituzioni, che può comportare previsioni divergenti debitamente motivate;
c) qualsiasi documento di lavoro giudicato utile riguardante la tabella dell'organico delle istituzioni e le sovvenzioni che la Commissione assegna agli organismi di cui all'articolo 185 e alle scuole europee;
d) informazioni sulla realizzazione di tutti gli obiettivi precedentemente fissati per le varie attività, compresi i nuovi obiettivi misurati mediante indicatori. I risultati delle valutazioni sono esaminati e utilizzati per dimostrare i vantaggi che una modifica di bilancio prospettata può comportare.
Articolo 34
1. La Commissione, di propria iniziativa o su richiesta delle altre istituzioni per quanto concerne la rispettiva sezione, può presentare al Consiglio una lettera rettificativa che modifica il progetto preliminare di bilancio sulla base di nuovi elementi non ancora noti al momento della stesura dello stesso.
2. Salvo altrimenti convenuto tra le istituzioni o in circostanze eccezionali, la presentazione al Consiglio da parte della Commissione interviene almeno trenta giorni prima della prima lettura del progetto di bilancio da parte del Parlamento europeo. Il Consiglio presenta la lettera rettificativa al Parlamento europeo almeno quindici giorni prima di tale prima lettura.
Articolo 35
1. Il Consiglio stabilisce il progetto di bilancio secondo la procedura di cui all'articolo 272, paragrafo 3, del trattato CE e all'articolo 177, paragrafo 3, del trattato Euratom.
2. Il Consiglio presenta il progetto di bilancio al Parlamento europeo entro il 5 ottobre dell'anno precedente quello dell'esecuzione del bilancio. Il Consiglio allega al progetto di bilancio una motivazione, precisando i motivi per i quali si è discostato dal progetto preliminare di bilancio.
Articolo 36
1. Il presidente del Parlamento europeo constata che il bilancio è definitivamente adottato secondo la procedura di cui all'articolo 272, paragrafo 7, del trattato CE e all'articolo 177, paragrafo 7, del trattato Euratom.
2. La constatazione dell'adozione definitiva del bilancio comporta, a decorrere dal 1o gennaio dell'esercizio successivo o a decorrere dalla data della constatazione dell'adozione definitiva del bilancio se questa è posteriore al 1o gennaio, l'obbligo per ciascuno Stato membro di mettere a disposizione delle Comunità gli importi dovuti, alle condizioni fissate dal regolamento del Consiglio recante applicazione della decisione relativa al sistema delle risorse proprie delle Comunità.
Articolo 37
1. In caso di circostanze inevitabili, eccezionali o impreviste, la Commissione può presentare progetti preliminari di bilancio rettificativo.
Le richieste di bilancio rettificativo avanzate nelle circostanze di cui al primo comma dalle altre istituzioni sono trasmesse alla Commissione.
2. Salvo circostanze eccezionali, la Commissione presenta al Consiglio qualsiasi progetto preliminare di bilancio rettificativo entro il 1o settembre di ogni anno. Essa può unire un parere alle domande di progetti preliminari di bilancio rettificativo proposti dalle altre istituzioni.
3. L'autorità di bilancio delibera tenendo conto dell'urgenza.
Articolo 38
1. In caso di presentazione di un progetto preliminare di bilancio rettificativo al Consiglio, quest'ultimo stabilisce un progetto di bilancio rettificativo conformemente agli articoli 35 e 37.
2. Gli articoli 35 e 36 si applicano ai bilanci rettificativi, tranne che per il calendario. Detti bilanci devono essere giustificati con riferimento al bilancio di cui modificano le previsioni.
Articolo 39
La Commissione e l'autorità di bilancio possono convenire di anticipare talune date relative alla trasmissione degli stati di previsione o all'adozione e alla trasmissione del progetto preliminare e del progetto di bilancio, a condizione che tale intesa non determini una riduzione o un allungamento dei periodi, riservati all'esame di tali testi, previsti dall'articolo 272 del trattato CE e dall'articolo 177 del trattato Euratom.
CAPO 2
Struttura e presentazione del bilancio
Articolo 40
Il bilancio comporta:
a) uno stato riassuntivo delle entrate e delle spese;
b) sezioni divise in stati delle entrate e delle spese per ciascuna istituzione.
Articolo 41
1. Le entrate della Commissione nonché le entrate e le spese delle altre istituzioni sono classificate dall'autorità di bilancio in titoli, capitoli, articoli e voci secondo la loro natura o la loro destinazione.
2. Lo stato delle spese della sezione della Commissione è presentato secondo una nomenclatura decisa dall'autorità di bilancio e che comporta una classificazione per destinazione.
Il titolo corrisponde ad un settore politico e il capitolo corrisponde di norma ad un'attività.
Ciascun titolo può comportare stanziamenti operativi e stanziamenti amministrativi.
All'interno di ciascun titolo, gli stanziamenti amministrativi sono raggruppati in un unico capitolo.
Articolo 42
Il bilancio non può comportare entrate negative.
Le risorse proprie riscosse in applicazione della decisione del Consiglio relativa al sistema delle risorse proprie delle Comunità sono importi netti e come tali sono presentate nello stato riassuntivo delle entrate del bilancio.
Articolo 43
1. Ogni sezione del bilancio può comportare un titolo "stanziamenti accantonati". Gli stanziamenti sono iscritti in tale titolo nelle due situazioni seguenti:
a) mancanza di atto di base per l'azione interessata al momento della formazione del bilancio;
b) incertezza, basata su seri motivi, quanto alla sufficienza degli stanziamenti o alla possibilità di eseguire, in condizioni conformi alla buona gestione finanziaria, gli stanziamenti iscritti alle linee operative interessate.
Gli stanziamenti di tale titolo possono essere utilizzati soltanto previo storno effettuato secondo la procedura di cui all'articolo 24.
2. In caso di gravi difficoltà d'esecuzione, la Commissione può proporre, nel corso dell'esercizio, uno storno di stanziamenti verso il titolo "stanziamenti accantonati". L'autorità di bilancio decide in merito a tali storni conformemente all'articolo 24.
Articolo 44
La sezione del bilancio della Commissione può comportare una "riserva negativa", il cui importo massimo è limitato a 200 milioni di EUR. Questa riserva, che è iscritta in un titolo specifico, può riguardare sia stanziamenti d'impegno che stanziamenti di pagamento.
Tale riserva deve essere utilizzata entro la fine dell'esercizio, mediante storno, secondo la procedura di cui agli articoli 22, 23 e 25.
Articolo 45
1. Il bilancio comporta, nella sezione della Commissione, le due riserve seguenti:
a) una riserva per gli aiuti d'urgenza a favore di paesi terzi;
b) una riserva relativa ai prestiti e alle garanzie dei prestiti accordati dalle Comunità per operazioni a favore dei paesi terzi.
2. Le condizioni d'iscrizione, d'utilizzazione e di finanziamento delle riserve di cui al paragrafo 1, lettere a) e b), sono stabiliti rispettivamente dalla decisione del Consiglio concernente la disciplina di bilancio e dal regolamento del Consiglio recante applicazione della decisione relativa al sistema delle risorse proprie delle Comunità.
Articolo 46
1. Il bilancio presenta:
1) nello stato riassuntivo delle entrate e delle spese:
a) le previsioni di entrate delle Comunità per l'esercizio interessato;
b) le entrate previste dell'esercizio precedente e le entrate dell'esercizio n - 2;
c) gli stanziamenti d'impegno e di pagamento per l'esercizio interessato;
d) gli stanziamenti d'impegno e di pagamento per l'esercizio precedente;
e) le spese impegnate e le spese pagate nel corso dell'esercizio n - 2;
f) uno stato riepilogativo delle scadenze dei pagamenti da effettuare nel corso degli esercizi successivi in base agli impegni di bilancio assunti nel corso di esercizi precedenti;
g) i commenti appropriati a ciascuna suddivisione;
2) nella sezione corrispondente a ciascuna istituzione le entrate e le spese figurano con la stessa struttura di cui al punto 1, con i commenti appropriati a ogni sottodivisione nonché con le scadenze dei pagamenti da effettuare nel corso degli esercizi successivi in base agli impegni di bilancio assunti nel corso di esercizi precedenti.
Le previsioni degli importi annuali degli stanziamenti di pagamento necessari per gli esercizi successivi in relazione agli stanziamenti d'impegno dell'esercizio figurano, a titolo indicativo, in uno scadenzario inserito nei commenti del bilancio;
3) per quanto riguarda il personale:
a) una tabella dell'organico che fissa, per ogni sezione del bilancio, il numero dei posti per grado in ciascuna categoria e in ciascun quadro, e il numero dei posti permanenti e temporanei, di cui è autorizzata la presa a carico nei limiti degli stanziamenti del bilancio;
b) una tabella dell'organico retribuito sugli stanziamenti per la ricerca e lo sviluppo tecnologico per l'azione diretta e una tabella dell'organico retribuito sugli stessi stanziamenti per l'azione indiretta; le tabelle sono suddivise in categorie e gradi, con la distinzione tra posti permanenti e temporanei, di cui è autorizzata la presa a carico nei limiti degli stanziamenti del bilancio;
c) per quanto riguarda il personale scientifico e tecnico, la ripartizione può essere indicata per gruppi di gradi, alle condizioni stabilite per ciascun bilancio; la tabella dell'organico specifica quanti sono gli agenti del personale scientifico o tecnico altamente qualificati, ai quali sono attribuiti i vantaggi speciali previsti dalle disposizioni particolari dello statuto dei funzionari delle Comunità europee e del regime applicabile agli altri agenti di dette Comunità (in prosieguo: "lo statuto");
d) una tabella dell'organico che fissa, per ciascun organismo di cui all'articolo 184 che riceve una sovvenzione a carico del bilancio, il numero dei posti, per grado e per categoria. Le tabelle dell'organico indicano, accanto al numero dei posti autorizzati a titolo dell'esercizio, il numero dei posti autorizzati a titolo dell'esercizio precedente;
4) per l'assunzione e l'erogazione di prestiti:
a) nello stato generale delle entrate, le linee di bilancio corrispondenti alle operazioni in questione, destinate a ricevere gli eventuali rimborsi di beneficiari inizialmente inadempienti, che hanno reso necessario il ricorso alla "garanzia di buon fine". Tali linee recano la dicitura "per memoria" (p.m.) e sono accompagnate dai commenti del caso;
b) nella sezione della Commissione:
i) le linee di bilancio che presentano la "garanzia di buon fine" delle Comunità per le operazioni in questione; tali linee recano la dicitura "per memoria" (p.m.) fintanto che non sussista alcun onere effettivo a tale titolo cui si debba far fronte con risorse definitive;
ii) commenti che indicano il riferimento all'atto di base ed il volume delle operazioni previste, la durata, nonché la garanzia finanziaria che le Comunità forniscono per lo svolgimento di tali operazioni;
c) a titolo indicativo, in un documento allegato alla sezione della Commissione:
i) le operazioni in capitale e la gestione dell'indebitamento in corso;
ii) le operazioni in capitale e la gestione dell'indebitamento per l'esercizio finanziario interessato;
5) le linee di bilancio, in entrate e in spese, necessarie per l'attivazione della riserva relativa alle operazioni di prestito e di garanzia dei prestiti accordati dalle Comunità a favore dei paesi terzi e per l'attivazione del Fondo di garanzia per le azioni esterne.
2. Oltre ai documenti di cui al paragrafo 1, l'autorità di bilancio può allegare al bilancio qualsiasi altro documento pertinente.
Articolo 47
1. La tabella dell'organico di cui all'articolo 46, paragrafo 1, punto 3, costituisce per ciascuna istituzione o organismo un limite tassativo; nessuna nomina può essere fatta oltre detto limite.
Ogni istituzione od organismo può tuttavia procedere a modifiche delle tabelle dell'organico fino a concorrenza del 10 % dei posti autorizzati, tranne che per i gradi A 1, A 2 e A 3, a due condizioni:
a) non incidere sul volume degli stanziamenti per il personale corrispondente ad un esercizio pieno, e
b) non superare il limite del numero totale di posti autorizzati per tabella dell'organico.
Tre settimane prima di procedere alle modifiche di cui al secondo comma, le istituzioni informano l'autorità di bilancio delle loro intenzioni. Se durante tale periodo uno dei rami dell'autorità di bilancio avanza motivi debitamente giustificati, le istituzioni si astengono dalle modifiche e si applica la procedura ordinaria.
2. In deroga al paragrafo 1, primo comma, possono essere compensati i casi di attività ad orario ridotto autorizzati dall'autorità che ha il potere di nomina, conformemente allo statuto.
TITOLO IV
ESECUZIONE DEL BILANCIO
CAPO 1
Disposizioni generali
Articolo 48
1. La Commissione esegue il bilancio in entrate e in spese conformemente al presente regolamento, sotto la propria responsabilità ed entro i limiti degli stanziamenti autorizzati.
2. Gli Stati membri cooperano con la Commissione affinché gli stanziamenti siano utilizzati secondo il principio di una sana gestione finanziaria.
Articolo 49
1. Per l'esecuzione degli stanziamenti iscritti in bilancio per qualsiasi azione comunitaria deve essere preliminarmente adottato un atto di base. Parimenti, richiede l'adozione preliminare di un atto di base l'esecuzione delle spese operative derivanti dall'attuazione delle disposizioni dei titoli V e VI del trattato sull'Unione europea (in prosieguo: "TUE") a carico del bilancio.
Nell'ambito di applicazione del trattato CE e del trattato Euratom, nonché in quello dei titoli V e VI del TUE, per "atto di base" si intende un atto di diritto derivato che conferisce fondamento giuridico all'azione comunitaria o a quella dell'Unione e all'esecuzione della spesa corrispondente iscritta a bilancio. Le raccomandazioni e i pareri, nonché le risoluzioni, le conclusioni, le dichiarazioni e gli altri atti privi di effetto giuridico non costituiscono atti di base ai sensi del presente articolo.
La Commissione stabilisce nelle modalità di esecuzione l'elenco delle forme che possono assumere gli atti di base adottati ai sensi del trattato CE e del trattato Euratom, nonché nel rispettivo ambito di applicazione dei titoli V e VI del TUE.
2. Tuttavia possono essere eseguiti senza atto di base e a condizione che le azioni finanziate siano di competenza della Comunità o di quella dell'Unione:
a) gli stanziamenti relativi a progetti pilota di natura sperimentale destinati ad accertare la fattibilità e l'utilità di un'azione. I pertinenti stanziamenti d'impegno possono essere iscritti in bilancio solo per due esercizi finanziari successivi;
b) gli stanziamenti relativi ad azioni preparatorie, destinate all'elaborazione di proposte in vista dell'adozione di azioni future. Le azioni preparatorie obbediscono ad un'impostazione coerente e possono rivestire forme diverse. I relativi stanziamenti d'impegno possono essere iscritti in bilancio per tre esercizi finanziari successivi al massimo. La procedura legislativa deve concludersi prima della scadenza del terzo esercizio. Nel corso della procedura legislativa, l'impegno degli stanziamenti deve rispettare le caratteristiche proprie dell'azione preparatoria quanto alle attività previste, agli obiettivi perseguiti e ai beneficiari. Di conseguenza, i mezzi posti in atto non possono corrispondere, in volume, a quelli previsti per il finanziamento dell'azione definitiva stessa.
All'atto della presentazione del progetto preliminare di bilancio, la Commissione presenta all'autorità di bilancio una relazione sulle azioni contemplate alle lettere a) e b), in cui si valutano i risultati ottenuti e si stabilisce l'eventuale seguito;
c) gli stanziamenti relativi ad azioni di natura puntuale o permanente, svolte dalla Commissione in esecuzione di compiti connessi alle sue prerogative istituzionali in virtù del trattato CE e del trattato Euratom diverse dal diritto di iniziativa legislativa di cui alla lettera b), nonché in esecuzione di competenze specifiche attribuitele direttamente da detti trattati ed elencate nelle modalità di esecuzione.
d) gli stanziamenti destinati al funzionamento di ogni istituzione, in virtù della sua autonomia amministrativa.
Articolo 50
La Commissione riconosce alle altre istituzioni i poteri necessari all'esecuzione delle rispettive sezioni del bilancio.
Articolo 51
La Commissione e ciascuna delle altre istituzioni possono delegare, nell'ambito dei loro servizi, i propri poteri d'esecuzione del bilancio alle condizioni stabilite dal presente regolamento e dalle loro regole interne ed entro i limiti che esse fissano nell'atto di delegazione. I delegati possono agire soltanto entro i limiti dei poteri che sono loro espressamente conferiti.
Articolo 52
1. È fatto divieto agli agenti finanziari di adottare atti d'esecuzione del bilancio da cui possa derivare un conflitto tra i loro interessi e quelli delle Comunità. In tal caso, l'agente interessato è tenuto ad astenersi da tali atti e ad informarne l'autorità competente.
2. Vi è conflitto di interessi quando l'esercizio imparziale e obiettivo delle funzioni di un soggetto implicato nell'esecuzione del bilancio o di un revisore interno è compromesso da motivi familiari, affettivi, da affinità politica o nazionale, da interesse economico o da qualsiasi altra comunanza di interessi con il beneficiario.
CAPO 2
Metodi d'esecuzione
Articolo 53
1. La Commissione esegue il bilancio secondo i metodi seguenti:
a) in modo centralizzato;
b) con una gestione concorrente o decentrata;
c) in gestione congiunta con organizzazioni internazionali.
2. Quando la Commissione esegue il bilancio in modo centralizzato, le funzioni d'esecuzione sono espletate o direttamente nei suoi servizi o indirettamente secondo le disposizioni degli articoli da 54 a 57.
3. Quando la Commissione esegue il bilancio mediante gestione concorrente, le funzioni d'esecuzione del bilancio sono delegate agli Stati membri secondo le disposizioni dei titoli I e II della seconda parte.
4. Quando la Commissione esegue il bilancio mediante gestione decentrata, le funzioni d'esecuzione del bilancio sono delegate a paesi terzi, secondo le disposizioni del titolo IV della seconda parte.
5. Nei casi di gestione concorrente o decentrata, per assicurarsi che l'impiego dei fondi sia conforme alla normativa pertinente, la Commissione ricorre a procedure di liquidazione dei conti o a meccanismi di rettifiche finanziarie che le permettano di assumere la responsabilità finale nell'esecuzione del bilancio conformemente all'articolo 274 del trattato CE e all'articolo 179 del trattato Euratom.
6. Nell'ambito dell'esecuzione del bilancio secondo le modalità di cui ai paragrafi 3 e 4, gli Stati membri e i paesi terzi verificano regolarmente se le azioni finanziate dal bilancio comunitario siano state eseguite correttamente.
Essi adottano le misure atte a prevenire le irregolarità e le frodi e, se necessario, avviano azioni giudiziarie per recuperare i fondi indebitamente versati.
7. Quando la Commissione esegue il bilancio mediante gestione congiunta, alcune funzioni d'esecuzione sono affidate ad organizzazioni internazionali conformemente alle modalità d'esecuzione.
Tali organizzazioni applicano in materia di contabilità, di revisione contabile, di controllo e di aggiudicazione degli appalti norme che offrano garanzie equivalenti alle norme internazionalmente riconosciute.
Articolo 54
1. La Commissione non può affidare a terzi i poteri d'esecuzione di cui è titolare in forza dei trattati, ove implichino un ampio margine di discrezionalità tale da esprimere scelte politiche. Le funzioni d'esecuzione delegate devono essere esattamente definite e il loro uso deve essere rigorosamente controllato.
2. Nei limiti previsti al paragrafo 1, la Commissione, quando esegue il bilancio in modo centralizzato indiretto secondo l'articolo 53, paragrafo 2, può affidare funzioni implicanti l'esercizio di potestà pubbliche e in particolare funzioni d'esecuzione del bilancio:
a) alle agenzie di diritto comunitario di cui all'articolo 55 (in prosieguo: "agenzie esecutive");
b) ad organismi creati dalle Comunità, di cui all'articolo 185 nella misura in cui vi sia compatibilità con la missione dell'organismo definita dall'atto di base;
c) ad organismi nazionali pubblici o a entità di diritto privato investiti di attribuzioni di servizio pubblico che presentano sufficienti garanzie finanziarie nelle condizioni previste dalle modalità d'esecuzione. Questi organismi possono essere incaricati di funzioni di esecuzione unicamente se:
i) l'atto di base del programma o dell'azione di cui trattasi prevede la possibilità di delega e i criteri di selezione delle entità in questione e
ii) la delega delle funzioni d'esecuzione del bilancio risulta essere quella corrispondente alle necessità della sana gestione finanziaria che deriva da un'analisi preliminare e garantisce il rispetto del principio di non discriminazione nonché la visibilità dell'azione comunitaria. Le funzioni di esecuzione così affidate non possono generare conflitti di interessi.
3. Quando funzioni d'esecuzione sono espletate da organismi di cui al paragrafo 2, questi ultimi verificano regolarmente se le azioni finanziate dal bilancio siano state eseguite correttamente.
Detti organismi adottano le misure atte a prevenire le irregolarità e le frodi e, se del caso, avviano azioni giudiziarie per recuperare i fondi perduti, indebitamente versati o non correttamente utilizzati.
Articolo 55
1. Le agenzie esecutive sono persone giuridiche di diritto comunitario istituite con decisione della Commissione cui può essere delegata in tutto o in parte l'attuazione, per conto della Commissione e sotto la sua responsabilità, di un programma o di un progetto comunitario, conformemente al regolamento del Consiglio che definisce lo statuto delle agenzie esecutive incaricate dello svolgimento di alcuni compiti relativi alla gestione dei programmi comunitari, che stabilisce le condizioni e le modalità relative all'istituzione e all'attività delle stesse.
2. L'esecuzione degli stanziamenti operativi corrispondenti è delegata al direttore dell'agenzia.
Articolo 56
1. Le decisioni che affidano funzioni d'esecuzione agli organismi e alle agenzie di cui all'articolo 54, paragrafo 2, contengono tutte le disposizioni atte a garantire la trasparenza delle attività eseguite e prevedono necessariamente quanto segue:
a) procedure di aggiudicazione degli appalti e di concessione delle sovvenzioni trasparenti, non discriminatorie e che impediscano qualsiasi conflitto di interessi, conformi rispettivamente alle disposizioni dei titoli V e VI;
b) un sistema efficace di controllo interno delle operazioni di gestione;
c) una contabilità di tali operazioni e procedure di rendicontazione che consentano di accertare la corretta utilizzazione dei fondi comunitari e di riflettere nei conti delle Comunità l'effettiva misura di tale utilizzazione;
d) una revisione contabile esterna indipendente;
e) un accesso del pubblico all'informazione, al livello previsto dalla normativa comunitaria.
2. La Commissione può riconoscere l'equipollenza fra i sistemi di controllo e di contabilità nonché fra le procedure di aggiudicazione degli appalti degli organismi nazionali di cui all'articolo 54, paragrafo 2, lettera c) e le proprie regole, tenendo conto delle norme internazionalmente riconosciute.
3. La Commissione provvede alla sorveglianza, alla valutazione e al controllo dell'esecuzione delle funzioni delegate. Quando procede ai controlli avvalendosi dei propri sistemi di controllo essa tiene conto dell'equipollenza fra i sistemi di controllo.
Articolo 57
1. La Commissione non può affidare atti d'esecuzione relativi a fondi provenienti dal bilancio, compresi il pagamento e la riscossione, ad entità od organismi esterni di diritto privato, ad eccezione di quelli investiti di attribuzioni di servizio pubblico, secondo il disposto dell'articolo 54, paragrafo 2, lettera c).
2. Ad entità od organismi esterni di diritto privato non investiti di attribuzioni di servizio pubblico, possono essere affidati, mediante contratto, unicamente compiti di perizia tecnica e compiti amministrativi, preparatori o accessori che non implichino l'esercizio né di potestà pubbliche, né di un potere di apprezzamento discrezionale.
CAPO 3
Agenti finanziari
Sezione 1
Principio della separazione delle funzioni
Articolo 58
Le funzioni di ordinatore e di contabile sono separate e tra loro incompatibili.
Sezione 2
L'ordinatore
Articolo 59
1. Le funzioni di ordinatore sono esercitate dall'istituzione.
2. Ogni istituzione stabilisce nelle proprie regole amministrative interne gli agenti di livello adeguato ai quali delega, nel rispetto delle condizioni previste dal rispettivo regolamento interno, le funzioni di ordinatore, i limiti dei poteri conferiti, nonché la facoltà dei delegati di sottodelegare i loro poteri.
3. Le deleghe e le sottodeleghe delle funzioni di ordinatore sono accordate soltanto ad agenti soggetti allo statuto o al regime applicabile agli altri agenti.
4. Gli ordinatori delegati o sottodelegati possono agire esclusivamente entro i limiti stabiliti dall'atto di delegazione o di sottodelegazione. L'ordinatore delegato o sottodelegato competente può essere assistito nell'espletamento delle sue funzioni da uno o più agenti incaricati di effettuare, sotto la sua responsabilità, determinate operazioni necessarie ai fini dell'esecuzione del bilancio e della rendicontazione.
Articolo 60
1. L'ordinatore è incaricato in ogni istituzione di eseguire le entrate e le spese secondo i principi di una sana gestione finanziaria e di garantirne la legittimità e la regolarità.
2. Per eseguire le spese, l'ordinatore delegato e sottodelegato procede agli impegni di bilancio ed agli impegni giuridici, alla liquidazione delle spese e all'emissione degli ordini di pagamento, nonché agli atti preliminari necessari all'esecuzione degli stanziamenti.
3. L'esecuzione delle entrate comporta la formazione delle previsioni di crediti, l'accertamento dei diritti da recuperare e l'emissione degli ordini di riscossione. Comporta anche, se necessario, la rinuncia ai crediti accertati.
4. L'ordinatore delegato pone in atto, conformemente alle norme minime stabilite da ogni istituzione e tenendo conto dei rischi inerenti alle caratteristiche della gestione ed alla natura delle azioni finanziate, la struttura organizzativa nonché i sistemi e le procedure interni di gestione e di controllo adeguati all'esecuzione dei suoi compiti, comprese eventuali verifiche ex post. Prima che un'operazione sia autorizzata, i suoi aspetti operativi e finanziari sono verificati da agenti diversi da quelli che hanno avviato l'operazione. La verifica ex ante ed ex post e l'avvia di un'operazione sono funzioni separate.
5. Gli agenti incaricati del controllo della gestione delle operazioni finanziarie devono disporre delle necessarie competenze professionali. Essi rispettano un codice deontologico deciso da ciascuna istituzione.
6. Gli agenti partecipanti alla gestione finanziaria e al controllo delle operazioni che ritengono irregolare o contraria ai principi di una sana gestione finanziaria o alle regole deontologiche cui sono vincolati una decisione la cui applicazione o accettazione sia stata loro imposta da un superiore, ne informano per iscritto l'ordinatore delegato e, in caso d'inerzia dello stesso, l'istanza di cui all'articolo 66, paragrafo 4. In caso di attività illecite, di frode o di corruzione che possano ledere gli interessi della Comunità, essi informano le autorità e istanze designate dalla legislazione in vigore.
7. L'ordinatore delegato rende conto alla propria istituzione dell'esercizio delle sue funzioni mediante una relazione annuale di attività, corredata delle informazioni finanziarie e di gestione. La relazione illustra i risultati delle sue operazioni a fronte degli obiettivi che gli sono stati assegnati, i rischi associati a dette operazioni, l'impiego delle risorse messe a sua disposizione e il funzionamento del sistema di controllo interno. Il revisore interno prende conoscenza della relazione annuale di attività e degli altri elementi d'informazione individuati. La Commissione trasmette all'autorità di bilancio, entro il 15 giugno di ogni anno, una sintesi delle relazioni annuali di attività dell'anno precedente.
Sezione 3
Il contabile
Articolo 61
1. Ogni istituzione nomina un contabile che, presso la stessa, è incaricato di quanto segue:
a) provvedere alla corretta esecuzione dei pagamenti, all'incasso delle entrate ed al recupero dei crediti accertati;
b) preparare e presentare i conti, conformemente al titolo VII;
c) tenere la contabilità conformemente al titolo VII;
d) definire, conformemente al titolo VII, le norme e i metodi contabili nonché il piano contabile;
e) definire e convalidare i sistemi contabili e, se necessario, convalidare i sistemi stabiliti dall'ordinatore e destinati a fornire o giustificare informazioni contabili;
f) provvedere alla gestione della tesoreria.
2. Il contabile ottiene dagli ordinatori, che ne garantiscono l'affidabilità, tutte le informazioni necessarie all'elaborazione di conti che forniscano un quadro fedele del patrimonio delle Comunità e dell'esecuzione del bilancio.
3. Salve le deroghe previste dal presente regolamento, solamente il contabile è autorizzato a maneggiare fondi e valori. È responsabile della custodia dei medesimi.
Articolo 62
Ai fini dell'esercizio dei suoi compiti, il contabile può delegare alcune delle proprie funzioni ad agenti soggetti allo statuto, posti sotto la sua responsabilità gerarchica.
L'atto di delegazione definisce i compiti affidati ai delegati.
Sezione 4
L'amministratore degli anticipi
Articolo 63
Per il pagamento di spese di importo limitato e l'incasso di entrate che non siano le risorse proprie, possono essere create casse di anticipi che vengono alimentate dal contabile dell'istituzione e che sono sotto la responsabilità di amministratori degli anticipi designati dal contabile dell'istituzione.
CAPO 4
Responsabilità degli agenti finanziari
Sezione 1
Disposizioni generali
Articolo 64
1. Fatte salve eventuali misure disciplinari, l'autorità che li ha nominati può ritirare, in qualsiasi momento, temporaneamente o definitivamente, la delegazione o la sottodelegazione conferita agli ordinatori delegati e sottodelegati.
2. Fatte salve eventuali misure disciplinari, l'autorità che lo ha nominato può sospendere, in qualsiasi momento, temporaneamente o definitivamente, il contabile dalle sue funzioni.
3. Fatte salve eventuali misure disciplinari, l'autorità che li ha nominati può sospendere, in qualsiasi momento, temporaneamente o definitivamente, gli amministratori degli anticipi dalle loro funzioni.
Articolo 65
1. Le disposizioni del presente capo fanno salva l'eventuale responsabilità penale degli agenti di cui all'articolo 64, secondo il diritto nazionale applicabile e le disposizioni vigenti sulla tutela degli interessi finanziari delle Comunità europee e sulla lotta contro la corruzione nella quale sono coinvolti funzionari delle Comunità europee o degli Stati membri.
2. Ogni ordinatore, contabile o amministratore degli anticipi è responsabile sotto il profilo disciplinare e patrimoniale, conformemente allo statuto, salvo il disposto degli articoli 66, 67 e 68. In caso di attività illecita, di frode o di corruzione che possono ledere gli interessi della Comunità, saranno adite le autorità e istanze designate dalla legislazione vigente.
Sezione 2
Disposizioni relative agli ordinatori delegati e sottodelegati
Articolo 66
1. L'ordinatore impegna la propria responsabilità pecuniaria alle condizioni previste dallo statuto secondo cui il funzionario può essere tenuto a risarcire, in tutto o in parte, il danno subito dalle Comunità per colpa personale grave da lui commessa nell'esercizio o in occasione dell'esercizio delle sue funzioni, in particolare quando accerta i diritti da recuperare o emette ordini di riscossione, impegna una spesa o firma un ordine di pagamento, senza conformarsi al presente regolamento finanziario e alle sue modalità di esecuzione. Ciò vale anche quando, per colpa personale grave, trascura di compilare un atto che dia luogo ad un credito o quando trascura o ritarda, senza giustificazione, l'emissione di ordini di riscossione, oppure quando sia all'origine di una mancata o tardiva emissione, senza giustificazione, di un ordine di pagamento che possa comportare una responsabilità civile dell'istituzione nei confronti di terzi.
2. Gli ordinatori delegati o sottodelegati che ritengano che una decisione di loro competenza sia inficiata d'irregolarità o contravvenga ai principi di una sana gestione finanziaria, ne informano per iscritto l'autorità delegante. Se l'autorità delegante dà istruzione motivata per iscritto all'ordinatore delegato o sottodelegato di prendere tale decisione, quest'ultimo è esente da responsabilità.
3. In caso di sottodelegazione, all'interno dei suoi servizi, l'ordinatore delegato resta responsabile dell'efficacia dei sistemi di gestione e di controllo interno istituiti e della scelta dell'ordinatore sottodelegato.
4. Per accertare l'esistenza di un'irregolarità finanziaria e le eventuali conseguenze, ogni istituzione crea un'istanza specializzata in tale materia, indipendente sul piano funzionale.
Sulla base del parere di quest'istanza, l'istituzione decide l'avvio di un procedimento disciplinare o volto ad accertare una responsabilità patrimoniale. Se l'istanza ha individuato problemi sistemici, presenta all'ordinatore e all'ordinatore delegato se questi non è in causa, nonché al revisore interno una relazione corredata di raccomandazioni.
Sezione 3
Disposizioni relative ai contabili e agli amministratori degli anticipi
Articolo 67
Il contabile impegna, alle condizioni e secondo le procedure previste dallo statuto, la propria responsabilità disciplinare o patrimoniale. Esso risponde personalmente in particolare nelle fattispecie seguenti:
a) perdita o deterioramento di fondi, valori e documenti che ha in custodia;
b) indebita modificazione di conti bancari o di conti correnti postali;
c) recuperi o pagamenti non conformi ai corrispondenti ordini di riscossione o di pagamento;
d) mancato incasso di entrate dovute.
Articolo 68
L'amministratore degli anticipi impegna, alle condizioni e secondo le procedure previste dallo statuto, la propria responsabilità disciplinare o patrimoniale. Esso risponde personalmente in particolare nelle fattispecie seguenti:
a) perdita o deterioramento di fondi, valori e documenti che ha in custodia;
b) impossibilità di giustificare con documenti regolari i pagamenti eseguiti;
c) pagamento a soggetti non aventi diritto;
d) mancato incasso di entrate dovute.
CAPO 5
Operazioni di entrata
Sezione 1
Disponibilità delle risorse proprie
Articolo 69
Le entrate costituite dalle risorse proprie previste dalla decisione del Consiglio relativa al sistema delle risorse proprie delle Comunità, sono oggetto di una previsione iscritta nel bilancio ed espressa in euro. Vengono messe a disposizione conformemente al regolamento del Consiglio recante applicazione di detta decisione.
Sezione 2
Previsione di crediti
Articolo 70
1. Ogni misura o situazione costitutiva di un credito delle Comunità o di una sua modificazione è preventivamente oggetto di una previsione di credito da parte dell'ordinatore competente.
2. In deroga al paragrafo 1, le risorse proprie di cui alla decisione del Consiglio relativa al sistema delle risorse proprie delle Comunità, versate a scadenze fisse dagli Stati membri, non sono oggetto di una previsione di credito preliminarmente alla messa a disposizione della Commissione degli importi a cura degli Stati membri. Esse sono oggetto di un ordine di riscossione dell'ordinatore competente.
Sezione 3
Accertamento dei crediti
Articolo 71
1. L'accertamento di un credito è l'atto dell'ordinatore delegato o sottodelegato avente il seguente oggetto:
a) verifica dell'esistenza dei debiti a carico del debitore;
b) determinazione o verifica dell'esistenza e dell'importo del debito;
c) verifica dell'esigibilità del debito.
2. Le risorse proprie messe a disposizione della Commissione ed ogni credito appurato come certo, liquido ed esigibile devono essere oggetto di accertamento mediante un ordine di riscossione destinato al contabile, seguito da una nota di addebito indirizzata al debitore; entrambi i documenti sono emessi dall'ordinatore competente.
3. Gli importi indebitamente pagati sono ricuperati.
4. Le condizioni alle quali gli interessi di mora sono dovuti alle Comunità sono precisate nelle modalità d'esecuzione.
Sezione 4
Emissione degli ordini di riscossione
Articolo 72
1. L'emissione dell'ordine di riscossione è l'atto con il quale l'ordinatore delegato o sottodelegato competente impartisce al contabile l'istruzione di recuperare un credito accertato.
2. L'istituzione può formalizzare l'accertamento di un credito a carico di persone diverse dagli Stati con una decisione che costituisce titolo esecutivo a norma dell'articolo 256 del trattato CE.
Sezione 5
Recupero
Articolo 73
1. Il contabile prende a carico gli ordini di riscossione dei crediti debitamente stabiliti dall'ordinatore competente. È tenuto ad assicurare l'afflusso delle entrate delle Comunità e a vigilare sulla conservazione dei loro diritti.
Il contabile procede al recupero mediante compensazione e a debita concorrenza dei crediti delle Comunità, se il debitore è titolare di un credito certo, liquido e esigibile nei confronti delle Comunità.
2. Quando l'ordinatore delegato competente intenda rinunciare a recuperare un credito accertato, si assicura che la rinuncia sia regolare e conforme ai principi di una sana gestione finanziaria e di proporzionalità, secondo le procedure e conformemente ai criteri previsti dalle modalità d'esecuzione. La decisione di rinuncia deve essere motivata. L'ordinatore può delegare l'assunzione di detta decisione soltanto alle condizioni previste dalle modalità d'esecuzione.
Articolo 74
Le entrate riscosse a titolo di ammende, penali e sanzioni, nonché gli interessi prodotti, non sono registrate definitivamente come entrate di bilancio fino a quando le corrispondenti decisioni possono essere annullate dalla Corte di giustizia.
La disposizione del primo comma non si applica alle decisioni di liquidazione dei conti o di correzioni finanziarie.
CAPO 6
Operazioni di spesa
Articolo 75
1. Tutte le spese sono oggetto di un impegno, di una liquidazione, dell'emissione di un ordine di pagamento e di un pagamento.
2. Tranne nel caso degli stanziamenti che, conformemente all'articolo 49, paragrafo 2, possono essere eseguiti senza atto di base, l'impegno della spesa è preceduto da una decisione di finanziamento adottata dall'istituzione o dalle autorità da questa delegate.
Sezione 1
Impegno delle spese
Articolo 76
1. L'impegno di bilancio consiste nell'operazione di riserva degli stanziamenti necessari all'esecuzione di successivi pagamenti in esecuzione di un impegno giuridico.
L'impegno giuridico è l'atto con il quale l'ordinatore crea o constata un'obbligazione dalla quale deriva un onere.
L'impegno di bilancio e l'impegno giuridico sono adottati dallo stesso ordinatore, salvo casi debitamente giustificati, previsti dalle modalità d'esecuzione.
2. L'impegno di bilancio è specifico quando il beneficiario e l'importo della spesa sono determinati.
L'impegno di bilancio è globale, quando almeno uno degli elementi necessari a definire l'impegno come specifico rimane indeterminato.
L'impegno di bilancio è accantonato quando è destinato a coprire le spese di cui all'articolo 150 o spese correnti di natura amministrativa di cui l'importo o i beneficiari finali non sono determinati in modo definitivo.
3. Gli impegni di bilancio per azioni la cui realizzazione si estende su più esercizi possono essere ripartiti su più esercizi in frazioni annue solo quando ciò è previsto dall'atto di base e se si tratta di spese amministrative. Quando l'impegno di bilancio è così ripartito in frazioni annue, l'impegno giuridico menziona la ripartizione, salvo quando si tratta di spese di personale.
Articolo 77
1. Per qualsiasi misura da cui derivi una spesa a carico del bilancio, l'ordinatore competente deve procedere previamente ad un impegno di bilancio prima di concludere un impegno giuridico nei confronti di terzi.
2. Salve le disposizioni speciali del titolo IV della parte seconda, gli impegni di bilancio globali coprono il costo totale dei relativi impegni giuridici specifici contratti fino al 31 dicembre dell'anno n + 1.
Salvo il disposto dell'articolo 76, paragrafo 3, e dell'articolo 179, paragrafo 2, gli impegni giuridici specifici riferentisi a impegni di bilancio specifici o accantonati sono conclusi entro il 31 dicembre dell'anno n.
Alla scadenza dei periodi di cui al primo e secondo comma, il saldo non eseguito di questi impegni di bilancio è disimpegnato dall'ordinatore competente.
L'importo corrispondente a ciascun impegno giuridico specifico adottato a seguito di un impegno globale, è registrato dall'ordinatore competente, prima della firma, nella contabilità di bilancio, mediante imputazione dell'impegno globale.
3. Gli impegni giuridici contratti per azioni la cui realizzazione si estende su più esercizi e i corrispondenti impegni di bilancio comportano, tranne quando si tratta di spese di personale, un termine finale d'esecuzione fissato secondo il principio di una sana gestione finanziaria.
Le frazioni di questi impegni non eseguite nei sei mesi successivi a tale data sono oggetto di disimpegno, a norma dell'articolo 11.
Se, successivamente, un impegno giuridico non ha dato luogo ad alcun pagamento per un periodo di tre anni, l'ordinatore competente procede al suo disimpegno.
Articolo 78
1. Quando procede all'adozione di un impegno di bilancio, l'ordinatore competente verifica quanto segue:
a) l'esattezza dell'imputazione di bilancio;
b) la disponibilità degli stanziamenti;
c) la conformità della spesa rispetto alle disposizioni dei trattati, del bilancio, del presente regolamento e delle modalità di esecuzione, nonché di qualsiasi atto, emanato in applicazione dei trattati e dei regolamenti;
d) il rispetto del principio della sana gestione finanziaria.
2. Quando procede alla registrazione di un obbligo giuridico, l'ordinatore verifica quanto segue:
a) la copertura dell'obbligo tramite il corrispondente impegno di bilancio;
b) la regolarità e la conformità della spesa rispetto alle disposizioni dei trattati, del bilancio, del presente regolamento e delle modalità di esecuzione, nonché di qualsiasi atto emanato in applicazione dei trattati e dei regolamenti;
c) il rispetto del principio della sana gestione finanziaria.
Sezione 2
Liquidazione delle spese
Articolo 79
La liquidazione di una spesa è l'atto dell'ordinatore competente avente il seguente oggetto:
a) verifica dell'esistenza dei diritti del creditore;
b) determinazione o verifica dell'esistenza e dell'importo del credito;
c) verifica delle condizioni di esigibilità del credito.
Sezione 3
Ordinazione delle spese
Articolo 80
L'ordinazione delle spese è l'atto con il quale l'ordinatore competente, previa verifica della disponibilità degli stanziamenti, dà al contabile, mediante l'emissione di un ordine di pagamento, l'istruzione di pagare l'importo della spesa di cui ha effettuato la liquidazione.
Sezione 4
Pagamento delle spese
Articolo 81
1. Il pagamento deve basarsi sulla prova della conformità dell'azione corrispondente alle disposizioni dell'atto di base o del contratto, e consiste in uno o più dei seguenti atti:
a) il pagamento della totalità degli importi dovuti;
b) il pagamento degli importi dovuti, secondo le modalità seguenti:
i) un prefinanziamento, eventualmente frazionato in più versamenti;
ii) uno o più pagamenti intermedi;
iii) un pagamento a saldo degli importi dovuti.
2. Nella contabilità i diversi tipi di pagamento di cui al paragrafo 1 sono distinti al momento dell'esecuzione.
Articolo 82
Il pagamento delle spese è eseguito dal contabile nei limiti dei fondi disponibili.
Sezione 5
Termini per le operazioni di spesa
Articolo 83
Le operazioni di liquidazione, ordinazione e pagamento delle spese sono eseguite entro i termini fissati dalle modalità d'esecuzione, che precisano anche le condizioni alle quali i creditori pagati in ritardo possono vantare interessi di mora a carico della linea alla quale è imputata la spesa in capitale.
CAPO 7
Sistemi informatici
Articolo 84
Qualora le entrate e le spese siano gestite mediante sistemi informatici, le firme possono essere apposte mediante procedura informatizzata o elettronica.
CAPO 8
Il revisore interno
Articolo 85
Ogni istituzione crea una funzione di revisione contabile interna che deve essere esercitata nel rispetto delle pertinenti norme internazionali. Il revisore interno, designato dall'istituzione, risponde alla stessa della verifica del buon funzionamento dei sistemi e delle procedure di esecuzione del bilancio. Il revisore interno non può essere né ordinatore né contabile.
Articolo 86
1. Il revisore interno consiglia la propria istituzione riguardo al controllo dei rischi, esprimendo pareri indipendenti sulla qualità dei sistemi di gestione e di controllo e formulando raccomandazioni mirate a migliorare le condizioni di esecuzione delle operazioni e promuovere una sana gestione finanziaria.
È incaricato in particolare di quanto segue:
a) verificare l'adeguatezza e l'efficacia dei sistemi interni di gestione, nonché delle prestazioni dei servizi nella realizzazione delle politiche, dei programmi e delle azioni in relazione ai rischi ad essi associati;
b) valutare l'adeguatezza e la qualità dei sistemi di controllo e di revisione contabile interni relativi a tutte le operazioni di esecuzione del bilancio.
2. Il revisore interno esercita le proprie funzioni sull'insieme delle attività e dei servizi dell'istituzione. Può accedere integralmente e senza limiti a qualsiasi informazione necessaria per l'esercizio delle sue funzioni, all'occorrenza in loco, sia negli Stati membri sia nei paesi terzi.
3. Il revisore interno presenta all'istituzione una relazione con le sue constatazioni e raccomandazioni. L'istituzione provvede a dar seguito alle raccomandazioni risultanti dalle revisioni contabili. Il revisore interno presenta inoltre all'istituzione una relazione annuale di revisione contabile interna che indica il numero e il tipo di revisioni contabili interne effettuate, le raccomandazioni formulate e il seguito dato a queste ultime.
4. L'istituzione trasmette annualmente all'autorità competente per il discarico una relazione che riassume il numero e il tipo di revisioni contabili interne effettuate, le raccomandazioni formulate e il seguito dato a queste ultime.
Articolo 87
Regole particolari relative al revisore interno sono previste dall'istituzione in modo da garantire la piena indipendenza della sua funzione e da definire la sua responsabilità.
Se il revisore interno è funzionario o altro agente, esso impegna la sua responsabilità secondo le condizioni previste dallo statuto e precisate nelle modalità d'esecuzione.
TITOLO V
AGGIUDICAZIONE DEGLI APPALTI PUBBLICI
CAPO 1
Disposizioni generali
Sezione 1
Campo d'applicazione e principi di attribuzione
Articolo 88
1. Gli appalti pubblici sono contratti a titolo oneroso, conclusi per iscritto da un'amministrazione aggiudicatrice ai sensi degli articoli 104 e 167, per ottenere, contro pagamento di un prezzo in tutto o in parte a carico del bilancio, la fornitura di un bene mobile o immobile, l'esecuzione di lavori o la prestazione di servizi.
Questi appalti includono quanto segue:
a) gli appalti riguardanti l'acquisto o la locazione di un immobile;
b) gli appalti di forniture;
c) gli appalti di lavori;
d) gli appalti di servizi.
2. Il presente titolo non si applica alle sovvenzioni.
Articolo 89
1. Gli appalti pubblici finanziati interamente o parzialmente dal bilancio rispettano i principi di trasparenza, proporzionalità, parità di trattamento e non discriminazione.
2. Le procedure d'aggiudicazione di appalti si svolgono assicurando la più ampia concorrenza, salvo nel caso di ricorso alla procedura negoziata di cui all'articolo 91, paragrafo 1, lettera d).
Sezione 2
Pubblicazione
Articolo 90
1. Tutti gli appalti il cui valore è superiore alle soglie previste dall'articolo 105 o dall'articolo 167 sono pubblicati nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
La pubblicazione preliminare può essere omessa solo nelle fattispecie previste dall'articolo 91, paragrafo 2 e per gli appalti di servizi indicati nelle modalità d'esecuzione.
La pubblicazione di talune informazioni dopo l'attribuzione dell'appalto può essere omessa qualora ostacoli l'applicazione della legge, sia contraria all'interesse pubblico o leda gli interessi commerciali legittimi di imprese pubbliche o private oppure possa nuocere ad una concorrenza leale fra queste ultime.
2. Gli appalti il cui valore è inferiore alle soglie previste dall'articolo 105 o dall'articolo 167 sono oggetto di una pubblicità adeguata.
Sezione 3
Procedure di aggiudicazione degli appalti
Articolo 91
1. Le procedure di aggiudicazione degli appalti assumono una delle forme seguenti:
a) la procedura aperta;
b) la procedura ristretta;
c) il concorso di progettazione;
d) la procedura negoziata.
2. Per gli appalti il cui valore è superiore alle soglie previste dall'articolo 105 o dall'articolo 167, il ricorso alla procedura negoziata è autorizzato soltanto nei casi previsti nelle modalità d'esecuzione.
Le disposizioni del primo comma non si applicano agli appalti di servizi indicati nelle modalità d'esecuzione.
3. Le modalità d'esecuzione determinano le soglie al di sotto delle quali l'amministrazione aggiudicatrice può ricorrere ad una procedura negoziata o procedere mediante semplice rimborso di fatture, in deroga all'articolo 88, paragrafo 1, primo comma.
Articolo 92
L'oggetto dell'appalto deve essere definito nei documenti della gara d'appalto completamente, chiaramente e con precisione.
Articolo 93
1. Sono esclusi dalla partecipazione ad un appalto i candidati o gli offerenti:
a) i quali siano in stato di fallimento, liquidazione, amministrazione controllata, concordato preventivo, cessazione d'attività o in ogni altra situazione analoga risultante da una procedura della stessa natura prevista da leggi e regolamenti nazionali, ovvero a carico dei quali sia in corso un procedimento di tal genere;
b) nei confronti dei quali sia stata pronunziata una condanna, con sentenza passata in giudicato, per qualsiasi reato che incida sulla loro moralità professionale;
c) che, in materia professionale, abbiano commesso un errore grave, accertato con qualsiasi elemento documentabile dalle amministrazioni aggiudicatrici;
d) che non siano in regola con gli obblighi relativi al pagamento dei contributi previdenziali e assistenziali o con gli obblighi relativi al pagamento d'imposte e tasse secondo la legislazione del paese dove sono stabiliti, del paese dell'amministrazione aggiudicatrice o del paese dove dev'essere eseguito l'appalto;
e) nei confronti dei quali sia stata emessa una sentenza passata in giudicato per frode, corruzione, partecipazione ad un'organizzazione criminale o qualsiasi altra attività illecita che leda gli interessi finanziari delle Comunità;
f) che, a seguito dell'aggiudicazione di un altro appalto o della concessione di una sovvenzione finanziati dal bilancio comunitario, sono stati dichiarati gravemente inadempienti nell'esecuzione, per inosservanza delle loro obbligazioni contrattuali.
2. I candidati o offerenti devono attestare che non si trovano in una delle situazioni previste al paragrafo 1.
Articolo 94
Sono esclusi dall'attribuzione di un appalto i candidati o offerenti che, in occasione della procedura di aggiudicazione dell'appalto in oggetto:
a) si trovino in situazione di conflitto di interessi;
b) si siano resi colpevoli di false dichiarazioni nel fornire le informazioni richieste dall'amministrazione aggiudicatrice ai fini della partecipazione all'appalto o che non abbiano fornito tali informazioni.
Articolo 95
Ciascuna istituzione costituisce una base di dati centrale in cui sono raccolti tutti i dati concernenti i candidati e gli offerenti che rientrano nei casi di cui agli articoli 93 e 94. Tale base di dati ha il solo scopo di garantire la corretta applicazione degli articoli 93 e 94, nel rispetto della normativa comunitaria riguardante il trattamento dei dati personali. Ciascuna istituzione ha accesso alle basi di dati delle altre istituzioni.
Articolo 96
L'amministrazione aggiudicatrice può infliggere sanzioni amministrative o finanziarie ai candidati od offerenti che rientrano in uno dei casi d'esclusione di cui agli articoli 93 e 94, dopo aver dato loro la possibilità di presentare osservazioni.
Le sanzioni possono consistere:
a) nell'esclusione del candidato o dell'offerente dagli appalti e sovvenzioni finanziati dal bilancio per un periodo massimo di cinque anni;
b) in sanzioni finanziarie inflitte al contraente, nel caso di cui all'articolo 93, paragrafo 1, lettera f), e al candidato o offerente, nei casi di cui all'articolo 94, quando presentano una reale gravità ed entro i limiti del valore dell'appalto in causa.
Le sanzioni inflitte sono proporzionali all'entità dell'appalto e alla gravità dei reati commessi.
Articolo 97
1. I criteri di selezione che permettono di valutare le capacità dei candidati o offerenti e i criteri d'attribuzione che permettono di valutare il contenuto delle offerte sono definiti e precisati preliminarmente nei documenti della gara d'appalto.
2. Un appalto può essere attribuito mediante aggiudicazione o mediante attribuzione all'offerta economicamente più vantaggiosa.
Articolo 98
1. Le modalità di presentazione delle offerte garantiscono una concorrenza reale e il segreto del loro contenuto fino al momento dell'apertura simultanea.
2. L'amministrazione aggiudicatrice può esigere dagli offerenti, alle condizioni previste dalle modalità d'esecuzione, una garanzia preliminare a tutela del mantenimento delle offerte presentate.
3. Tranne che per gli appalti di importo limitato di cui all'articolo 91, paragrafo 3, le candidature o le offerte sono aperte da una commissione d'apertura designata a tale scopo. Sono respinte le offerte o candidature da questa dichiarate non conformi.
4. Tutte le candidature o offerte dichiarate conformi dalla commissione d'apertura sono valutate sulla base dei criteri di selezione e di attribuzione previamente fissati nei documenti della gara d'appalto, da un comitato appositamente designato per proporre l'aggiudicatario dell'appalto.
Articolo 99
Durante lo svolgimento della procedura d'aggiudicazione degli appalti, i contatti tra l'amministrazione aggiudicatrice e i candidati o offerenti possono avere luogo soltanto secondo modalità che garantiscano trasparenza e parità di trattamento. Non possono dar luogo a modificazioni delle condizioni dell'appalto o dei termini dell'offerta iniziale.
Articolo 100
1. L'ordinatore competente designa l'aggiudicatario dell'appalto, nel rispetto dei criteri di selezione e di attribuzione previamente fissati nei documenti della gara d'appalto e delle norme d'aggiudicazione degli appalti.
2. L'amministrazione aggiudicatrice comunica ad ogni candidato o offerente, la cui candidatura o offerta non è stata accettata, i motivi del rifiuto e ad ogni offerente che ha presentato un'offerta ammissibile e che ne fa domanda per iscritto, le caratteristiche e i vantaggi dell'offerta prescelta nonché il nome dell'aggiudicatario.
La comunicazione di taluni elementi può essere omessa qualora ostacoli l'applicazione della legge, sia contraria all'interesse pubblico o leda gli interessi commerciali legittimi di imprese pubbliche o private oppure possa nuocere ad una concorrenza leale fra queste ultime.
Articolo 101
Fino al momento della firma del contratto, l'amministrazione aggiudicatrice può rinunciare all'appalto o annullare la procedura di aggiudicazione dell'appalto, senza che i candidati o gli offerenti possano pretendere un qualsivoglia indennizzo.
La decisione deve essere motivata ed essere resa nota ai candidati o offerenti.
Sezione 4
Garanzie e controllo
Articolo 102
L'amministrazione aggiudicatrice può e, in determinati casi previsti dalle modalità d'esecuzione, deve esigere dai contraenti una garanzia preliminare, ai fini seguenti:
a) a garanzia della regolare esecuzione dell'appalto;
b) per limitare i rischi finanziari collegati al versamento di prefinanziamenti.
Articolo 103
Le istituzioni sospendono l'esecuzione dell'appalto, quando la procedura d'aggiudicazione o l'esecuzione di un appalto sono inficiate da errori od irregolarità sostanziali oppure da frode.
Se detti errori, irregolarità o frodi sono imputabili al contraente, le istituzioni possono rifiutare il pagamento o recuperare gli importi già versati, proporzionalmente alla gravità degli errori, irregolarità o frodi.
CAPO 2
Disposizioni relative agli appalti aggiudicati dalle istituzioni comunitarie per proprio conto
Articolo 104
Le istituzioni sono considerate amministrazioni aggiudicatrici per gli appalti che aggiudicano per proprio conto.
Articolo 105
Salvo il disposto del titolo IV della seconda parte del presente regolamento, le direttive del Parlamento europeo e del Consiglio che coordinano gli appalti pubblici di forniture, di servizi e di lavori fissano le soglie che determinano:
a) le modalità di pubblicazione di cui all'articolo 90;
b) la scelta delle procedure di cui all'articolo 91;
c) i termini corrispondenti.
Articolo 106
La partecipazione alle gare è aperta a parità di condizioni a tutte le persone fisiche e giuridiche che rientrano nel campo d'applicazione dei trattati e a tutte le persone fisiche e giuridiche di un paese terzo che abbia concluso un accordo particolare con le Comunità nel settore dei pubblici appalti, secondo il disposto di detto accordo.
Articolo 107
Qualora sia applicabile l'Accordo multilaterale sugli appalti pubblici concluso nell'ambito dell'Organizzazione mondiale del commercio, gli appalti sono aperti anche ai cittadini degli Stati che hanno ratificato tale accordo, alle condizioni da esso previste.
TITOLO VI
SOVVENZIONI
CAPO 1
Campo d'applicazione
Articolo 108
1. Le sovvenzioni sono contributi finanziari diretti a carico del bilancio, accordati a titolo di liberalità, per finanziare quanto segue:
a) un'azione destinata a promuovere la realizzazione di un obiettivo che si iscrive nel quadro di una politica dell'Unione europea;
b) oppure il funzionamento di un organismo che persegue uno scopo di interesse generale europeo o un obiettivo che si iscrive nel quadro di una politica dell'Unione europea.
Esse sono oggetto di una convenzione scritta.
2. Non costituiscono sovvenzioni ai sensi del presente titolo le spese seguenti:
a) le spese di personale delle istituzioni, i prestiti e le partecipazioni, nonché gli appalti pubblici di cui all'articolo 88 e gli aiuti versati a titolo di assistenza macrofinanziaria;
b) le spese effettuate nel quadro della gestione concorrente, decentrata o congiunta ai sensi dell'articolo 53 del presente regolamento;
c) i versamenti effettuati a favore degli organismi delegati della Commissione di cui agli articoli 54 e 55 del presente regolamento e degli altri organismi comunitari di cui all'articolo 185 del presente regolamento.
CAPO 2
Principi di concessione
Articolo 109
1. La concessione delle sovvenzioni deve rispettare i principi della trasparenza, della parità di trattamento, del divieto di cumulo e di retroattività e del cofinanziamento.
2. La sovvenzione non può avere come oggetto o effetto un profitto per il beneficiario.
Articolo 110
1. Le sovvenzioni sono oggetto di una programmazione annuale, pubblicata all'inizio dell'esercizio, fatti salvi gli aiuti erogati per situazioni di crisi e le operazioni d'aiuto umanitario.
Detto programma di lavoro è attuato mediante la pubblicazione di inviti a presentare proposte, tranne in casi d'urgenza eccezionali e debitamente giustificati o se le caratteristiche del beneficiario lo impongano come l'unica scelta per un'azione determinata.
2. Tutte le sovvenzioni accordate nel corso di un esercizio sono oggetto di una pubblicazione annuale nel rispetto delle esigenze di riservatezza e di sicurezza.
Articolo 111
1. Per una stessa azione può essere accordata una sola sovvenzione a carico del bilancio, a favore di uno stesso beneficiario.
2. Un beneficiario può ricevere una sola sovvenzione di funzionamento a carico del bilancio per esercizio.
Articolo 112
1. La sovvenzione per azioni già avviate può essere concessa solo se il richiedente può provare la necessità di avviare l'azione prima della firma della convenzione.
In tali casi, le spese ammissibili al finanziamento non possono essere anteriori alla data di deposito della domanda di sovvenzione, salvo in casi eccezionali debitamente giustificati previsti nell'atto di base o per le spese necessarie alla corretta esecuzione degli aiuti in situazioni di crisi e delle operazioni d'aiuto umanitario alle condizioni previste dalle modalità d'esecuzione.
È esclusa la sovvenzione retroattiva per azioni già concluse.
2. La firma della convenzione relativa ad una sovvenzione di funzionamento non può intervenire più di quattro mesi dopo l'inizio dell'esercizio finanziario del beneficiario. Le spese ammissibili al finanziamento non possono essere anteriori alla data di deposito della domanda di sovvenzione, né all'inizio dell'esercizio finanziario del beneficiario.
Articolo 113
1. La sovvenzione di un'azione non può finanziare l'integralità dei costi dell'azione, salvo il disposto del titolo IV della parte seconda.
La sovvenzione di funzionamento non può finanziare l'integralità delle spese di funzionamento dell'organismo beneficiario.
2. Salvo diversa disposizione dell'atto di base a favore di organismi che perseguono un obiettivo d'interesse generale europeo, in caso di rinnovo le sovvenzioni di funzionamento a favore di organismi che perseguono un obiettivo d'interesse generale europeo hanno carattere degressivo.
CAPO 3
Procedura di concessione
Articolo 114
1. Sono ammissibili le domande di sovvenzione, formulate per iscritto, presentate da persone giuridiche.
A titolo eccezionale e in funzione della natura dell'azione o dell'obiettivo perseguito dal richiedente, l'atto di base può prevedere la concessione di sovvenzioni a persone fisiche.
2. Sono esclusi dal beneficio di sovvenzioni i richiedenti che, al momento della procedura di concessione di una sovvenzione, si trovino in una delle fattispecie di esclusione di cui agli articoli 93 e 94.
I richiedenti devono attestare che non si trovano in una delle situazioni di cui all'articolo 93.
3. L'ordinatore può applicare, alle condizioni previste negli articoli 93 a 96 e nelle relative modalità di esecuzione, sanzioni amministrative e finanziarie efficaci, proporzionali e dissuasive ai richiedenti esclusi a norma del paragrafo 2.
Articolo 115
1. I criteri di selezione permettono di valutare la capacità del richiedente di realizzare l'azione o il programma di lavoro proposti.
2. I criteri di attribuzione previamente enunciati nell'invito a presentare proposte permettono di valutare la qualità delle proposte presentate a fronte degli obiettivi e delle priorità fissati.
Articolo 116
1. Un comitato di valutazione appositamente costituito valuta le proposte, sulla base dei criteri di selezione e di attribuzione preventivamente annunciati, al fine d'individuare quelle che possono beneficiare di un finanziamento.
2. L'ordinatore competente stabilisce successivamente, in base alla valutazione di cui al paragrafo 1, l'elenco dei beneficiari e gli importi stabiliti.
3. L'ordinatore competente informa per iscritto il richiedente del seguito riservato alla sua domanda. In caso di mancata concessione della sovvenzione, l'istituzione comunica i motivi del rifiuto, tenendo conto in particolare dei criteri di selezione e di attribuzione preventivamente annunciati.
CAPO 4
Pagamento e controllo
Articolo 117
Il ritmo dei pagamenti è condizionato dai rischi finanziari sostenuti, dalla durata e dallo stato di avanzamento dell'azione o dalle spese sostenute dal beneficiario.
Articolo 118
L'ordinatore competente può esigere dal beneficiario una garanzia preliminare per limitare i rischi finanziari inerenti al versamento dei prefinanziamenti.
Articolo 119
1. L'importo della sovvenzione diventa definitivo soltanto dopo l'accettazione da parte dell'istituzione delle relazioni e dei conti finali, fatti salvi ulteriori controlli da parte dell'istituzione.
2. In caso d'inosservanza da parte del beneficiario dei suoi obblighi legali e contrattuali, la sovvenzione è sospesa e ridotta o soppressa nei casi previsti dalle modalità di esecuzione, una volta che il beneficiario avrà potuto formulare le proprie osservazioni.
CAPO 5
Esecuzione
Articolo 120
1. Quando l'esecuzione dell'azione richiede che il beneficiario proceda all'aggiudicazione di appalti, questa è soggetta ai principi enunciati al titolo V della presente parte.
2. Ogni convenzione di sovvenzione prevede espressamente il potere di controllo della Commissione e della Corte dei conti, in base a documenti e sul posto, di tutti i contraenti e subcontraenti che hanno beneficiato di fondi comunitari.
TITOLO VII
RENDICONTO E CONTABILITÀ
CAPO 1
Rendiconto
Articolo 121
I conti delle Comunità comprendono quanto segue:
a) gli stati finanziari delle istituzioni definiti all'articolo 126 e quelli degli organismi di cui all'articolo 185;
b) gli stati finanziari consolidati che presentano in forma aggregata le informazioni finanziarie contenute negli stati finanziari di cui alla lettera a);
c) le relazioni sull'esecuzione del bilancio delle istituzioni e dei bilanci degli organismi di cui all'articolo 185;
d) le relazioni consolidate sull'esecuzione del bilancio che presentano in forma aggregata le informazioni contenute nelle relazioni di cui alla lettera c).
Articolo 122
I conti delle istituzioni e degli organismi di cui all'articolo 185 sono corredati di una relazione sulla gestione di bilancio e finanziaria dell'esercizio.
Articolo 123
I conti devono essere regolari, veritieri e completi e devono fornire un'immagine fedele di quanto segue:
a) per gli stati finanziari, degli elementi di attivo, di passivo, degli oneri e proventi, dei diritti e obblighi non ripresi nell'attivo e nel passivo e dei flussi di cassa;
b) per le relazioni sull'esecuzione del bilancio, degli elementi dell'esecuzione del bilancio in entrate e in spese.
Articolo 124
Gli stati finanziari sono formati sulla base dei seguenti principi contabili generalmente ammessi:
a) la continuità delle attività;
b) la prudenza;
c) la costanza dei metodi contabili;
d) la comparabilità delle informazioni;
e) l'importanza relativa;
f) la non compensazione;
g) la preminenza della realtà sull'apparenza;
h) la contabilità per competenza.
Articolo 125
1. Secondo il principio della contabilità per competenza, gli stati finanziari riprendono oneri e proventi dell'esercizio, indipendentemente dalla data di pagamento o d'incasso.
2. Il valore degli elementi di attivo e di passivo è determinato in funzione delle norme di valutazione fissate dai metodi contabili di cui all'articolo 133.
Articolo 126
1. Gli stati finanziari sono presentati in milioni di euro e comprendono quanto segue:
a) il bilancio finanziario e il conto del risultato economico, che rappresentano la situazione patrimoniale e finanziaria e il risultato economico al 31 dicembre dell'esercizio trascorso; sono presentati secondo la struttura stabilita dalle direttive del Parlamento europeo e del Consiglio sui conti annuali di alcuni tipi di società, tenendo conto tuttavia della natura particolare delle attività delle Comunità;
b) la tabella dei flussi di cassa che fa apparire gli incassi e gli esborsi dell'esercizio e la situazione finale di tesoreria;
c) la situazione di variazione del patrimonio netto che presenta in modo dettagliato gli aumenti e le diminuzioni, intervenuti nel corso dell'esercizio, di ogni elemento dei conti del capitale.
2. L'allegato degli stati finanziari completa e commenta le informazioni fornite negli stati di cui al paragrafo 1, fornendo le informazioni supplementari prescritte dalla pratica contabile ammessa a livello internazionale, allorché tali informazioni siano pertinenti per le attività delle Comunità.
Articolo 127
Le relazioni sull'esecuzione del bilancio sono presentate in milioni di euro. Esse comprendono:
a) il conto di risultato dell'esecuzione del bilancio che ricapitola la totalità delle operazioni di bilancio dell'esercizio in entrate e in spese ed è presentato secondo la stessa struttura del bilancio;
b) l'allegato al conto di risultato dell'esecuzione del bilancio, che ne completa e commenta le informazioni.
Articolo 128
I contabili delle altre istituzioni e degli organismi di cui all'articolo 185 comunicano al contabile della Commissione, entro il 1o marzo che segue l'esercizio chiuso, i loro conti provvisori corredati della relazione sulla gestione di bilancio e finanziaria dell'esercizio.
Il contabile della Commissione consolida i conti provvisori e trasmette alla Corte dei conti entro il 31 marzo che segue l'esercizio chiuso, i conti provvisori di ogni istituzione e di ogni organismo di cui all'articolo 185 e i conti consolidati provvisori.
Trasmette al Parlamento europeo, al Consiglio e alla Corte dei conti, entro la stessa data, la relazione sulla gestione di bilancio e finanziaria dell'esercizio di ogni istituzione e di ogni organismo di cui all'articolo 185.
Articolo 129
1. La Corte dei conti formula, entro il 15 giugno, le sue osservazioni sui conti provvisori di ogni istituzione e organismo di cui all'articolo 185.
2. Ogni istituzione ed ogni organismo di cui all'articolo 185 formano i rispettivi conti definitivi sotto la loro responsabilità e li trasmettono al contabile della Commissione e alla Corte dei conti, entro il 1o luglio che segue l'esercizio chiuso, in vista della formazione dei conti consolidati definitivi.
3. La Commissione approva i conti consolidati definitivi e li trasmette, entro il 31 luglio che segue l'esercizio chiuso, al Parlamento europeo, al Consiglio e alla Corte dei conti.
4. I conti consolidati definitivi sono pubblicati nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee entro il 31 ottobre che segue l'esercizio chiuso, corredati della dichiarazione d'affidabilità fornita dalla Corte dei conti a norma dell'articolo 248 del trattato CE e dell'articolo 160 C del trattato Euratom.
CAPO 2
Informazione sull'esecuzione del bilancio
Articolo 130
La Commissione, oltre agli stati di cui agli articoli 126 e 127, riferisce due volte all'anno, al Parlamento europeo e al Consiglio, sulla situazione delle garanzie di bilancio e dei rischi corrispondenti.
Tali informazioni sono trasmesse contemporaneamente alla Corte dei conti.
Articolo 131
1. La Commissione, oltre agli stati di cui agli articoli 126 e 127, trasmette una volta al mese, al Parlamento europeo e al Consiglio, dati in cifre, aggregati almeno a livello dei capitoli, sull'esecuzione del bilancio, per quanto concerne sia le entrate che le spese relative all'insieme degli stanziamenti.
Tali dati forniscono anche informazioni sull'impiego degli stanziamenti riportati.
I dati sono trasmessi entro i dieci giorni lavorativi che seguono la fine di ogni mese.
2. Tre volte all'anno, entro trenta giorni lavorativi successivi al 31 maggio, al 31 agosto e al 31 dicembre, la Commissione presenta al Parlamento europeo e al Consiglio una relazione sull'esecuzione di bilancio, in entrate e in spese, illustrata in dettaglio per capitoli, articoli e voci.
Detta relazione comporta anche le informazioni relative all'esecuzione degli stanziamenti riportati dagli esercizi precedenti.
3. I dati in cifre e la relazione sull'esecuzione del bilancio sono trasmessi contemporaneamente alla Corte dei conti.
CAPO 3
Contabilità
Sezione 1
Disposizioni comuni
Articolo 132
1. La contabilità delle istituzioni è il sistema di organizzazione dell'informazione di bilancio e finanziaria che permette di raccogliere, classificare e registrare dati in cifre.
2. La contabilità si compone di una contabilità generale e di una contabilità di bilancio. Le due contabilità sono tenute per anno civile in euro.
3. I dati della contabilità generale e di bilancio sono stabiliti alla chiusura dell'esercizio finanziario in vista della formazione dei conti di cui al capo 1.
4. I paragrafi 2 e 3 non ostano alla tenuta di una contabilità analitica da parte dell'ordinatore delegato.
Articolo 133
1. Il contabile della Commissione, previa consultazione dei contabili delle altre istituzioni e degli organismi di cui all'articolo 185, stabilisce le norme ed i metodi contabili e il piano contabile armonizzato utilizzato da tutte le istituzioni e da tutti gli uffici di cui al titolo V della parte seconda e gli organismi di cui all'articolo 185.
2. Il contabile della Commissione stabilisce le norme e metodi di cui al paragrafo 1, sul modello delle norme contabili internazionalmente ammesse per il settore pubblico, dalle quali può discostarsi quando ciò sia giustificato dalla natura particolare delle attività delle Comunità.
Sezione 2
Contabilità generale
Articolo 134
La contabilità generale riproduce in forma cronologica, secondo il metodo della partita doppia, gli eventi e le operazioni che intervengono nella situazione economica, finanziaria e patrimoniale delle istituzioni e degli organismi di cui all'articolo 185.
Articolo 135
1. I movimenti di ciascun conto e i relativi saldi sono iscritti nei libri contabili.
2. Ogni scrittura contabile, comprese le rettifiche contabili, è basata su documenti giustificativi ai quali fa riferimento.
3. Il sistema contabile deve permettere di risalire a tutte le scritture contabili.
Articolo 136
Dopo la chiusura dell'esercizio finanziario e fino alla data del rendiconto, il contabile procede alle correzioni che, senza comportare esborsi o incassi a carico dell'esercizio, sono necessarie per una presentazione regolare, fedele e veritiera dei conti.
Sezione 3
Contabilità di bilancio
Articolo 137
1. La contabilità di bilancio permette di seguire in modo dettagliato l'esecuzione del bilancio.
2. Ai fini dell'applicazione del paragrafo 1, la contabilità di bilancio registra tutti gli atti d'esecuzione del bilancio in entrate e in spese previsti al titolo IV della prima parte.
CAPO 4
Inventario delle immobilizzazioni
Articolo 138
1. Ogni istituzione ed ogni organismo di cui all'articolo 185 tiene, conformemente al modello stabilito dal contabile della Commissione, inventari in numero e in valore di tutte le immobilizzazioni materiali, immateriali e finanziarie che costituiscono il patrimonio delle Comunità.
Ogni istituzione ed ogni organismo di cui all'articolo 185 verifica la concordanza tra le scritture d'inventario e la situazione di fatto.
2. Le vendite di beni mobili sono oggetto di una pubblicità adeguata.
TITOLO VIII
CONTROLLO ESTERNO E DISCARICO
CAPO 1
Controllo esterno
Articolo 139
1. Il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione informano la Corte dei conti, con la massima tempestività, di tutte le decisioni e di tutti gli atti da essi emanati in esecuzione degli articoli 9, 13, 18, 22, 23, 26 e 36.
2. Le istituzioni trasmettono alla Corte dei conti le regole interne che emanano in materia finanziaria.
3. La designazione degli ordinatori, dei revisori interni, dei contabili e degli amministratori degli anticipi, nonché le deleghe a norma degli articoli 51, 61, 62, 63 e 85 sono notificate alla Corte dei conti.
Articolo 140
1. L'esame da parte della Corte dei conti della legittimità e della regolarità delle entrate e delle spese è effettuato rispetto ai trattati, al bilancio, al presente regolamento, alle modalità di esecuzione e a tutti gli atti emanati in esecuzione dei trattati.
2. Nell'assolvimento delle proprie attribuzioni, la Corte dei conti può prendere conoscenza, secondo il disposto dell'articolo 142, di tutti i documenti e informazioni relativi alla gestione finanziaria dei servizi o organismi riguardanti le operazioni finanziate o cofinanziate dalle Comunità. Essa ha il potere di interpellare qualsiasi agente responsabile di un'operazione di spesa o di entrata e di avvalersi di tutte le possibilità di controllo riconosciute a detti servizi o organismi. Il controllo negli Stati membri si effettua in collaborazione con le istituzioni nazionali di controllo o, se queste non dispongono delle necessarie competenze, con i servizi nazionali competenti. La Corte dei conti e le istituzioni nazionali di controllo degli Stati membri cooperano in uno spirito di reciproca fiducia, pur mantenendo la loro indipendenza.
Per raccogliere tutte le informazioni necessarie all'assolvimento di compiti ad essa affidati dai trattati o dagli atti adottati in esecuzione dei medesimi, la Corte dei conti, qualora lo richieda, può essere presente alle operazioni di controllo effettuate nel quadro dell'esecuzione del bilancio da parte o per conto di un'istituzione comunitaria.
Su richiesta della Corte dei conti ogni istituzione autorizza gli organismi finanziari che detengono averi della Comunità a far sì che la Corte stessa possa accertarsi della corrispondenza dei dati esterni con la situazione contabile.
3. Per l'assolvimento del suo compito, la Corte dei conti notifica alle istituzioni ed alle autorità alle quali si applica il presente regolamento finanziario, i nominativi degli agenti autorizzati ad effettuare controlli presso di esse.
Articolo 141
La Corte dei conti provvede a che tutti i titoli ed i fondi depositati o in cassa siano verificati mediante attestazioni sottoscritte dai depositari o mediante verbali di situazioni di cassa e di portafoglio. Essa può procedere a tali verifiche direttamente.
Articolo 142
1. La Commissione, le altre istituzioni, gli organismi che gestiscono entrate o spese a nome delle Comunità, nonché i beneficiari finali dei pagamenti effettuati a carico del bilancio, accordano alla Corte dei conti ogni agevolazione e le forniscono tutte le informazioni di cui essa ritenga di aver bisogno per l'assolvimento dei suoi compiti. Mettono a disposizione della Corte dei conti tutti i documenti relativi all'aggiudicazione e all'esecuzione degli appalti finanziati dal bilancio comunitario e ogni conto relativo a movimenti di denaro e di materiali, ogni documento contabile o giustificativo e i relativi documenti amministrativi, ogni documentazione relativa alle entrate e alle spese delle Comunità, ogni inventario, ogni organigramma che la Corte dei conti ritenga necessario per la verifica, in base a documenti o sul posto, della relazione sul risultato dell'esecuzione del bilancio e finanziaria e, per lo stesso scopo, ogni documento e tutti i dati stabiliti o conservati su supporto magnetico.
I vari servizi e organismi di controllo interni delle amministrazioni nazionali interessate accordano alla Corte dei conti ogni agevolazione di cui essa ritenga di aver bisogno per l'assolvimento dei suoi compiti.
Il primo comma si applica anche alle persone fisiche o giuridiche beneficiarie di pagamenti provenienti dal bilancio comunitario.
2. Gli agenti soggetti alle verifiche della Corte dei conti sono tenuti a quanto segue:
a) aprire le loro casse, esibire i denari, valori e materiali di qualsiasi natura, i documenti giustificativi della loro gestione di cui sono depositari, nonché libri e registri e qualsiasi altro documento attinente;
b) esibire la corrispondenza e qualunque altro documento necessario alla completa esecuzione del controllo di cui all'articolo 140, paragrafo 1.
La comunicazione delle informazioni di cui al primo comma, lettera b) può essere chiesta solo dalla Corte dei conti.
3. La Corte dei conti è abilitata a verificare i documenti relativi alle entrate e alle spese delle Comunità, detenuti dai servizi delle istituzioni e in particolare dai servizi responsabili delle decisioni su tali entrate e spese, presso gli organismi che gestiscono entrate o spese in nome delle Comunità e delle persone fisiche o giuridiche beneficiarie di pagamenti provenienti dal bilancio.
4. La verifica della legittimità e regolarità delle entrate e delle spese e il controllo della sana gestione finanziaria si estendono all'impiego, da parte degli organismi esterni alle istituzioni, dei fondi comunitari riscossi a titolo di sovvenzioni.
5. Qualsiasi finanziamento comunitario a beneficiari esterni alle istituzioni è subordinato all'accettazione scritta, da parte dei beneficiari o, in mancanza di questa, da parte dei contraenti o dei subcontraenti, della verifica eseguita dalla Corte dei conti sull'uso dell'importo dei finanziamenti accordati.
6. La Commissione fornisce alla Corte dei conti, qualora questa le richieda, tutte le informazioni sull'assunzione e l'erogazione di prestiti.
7. L'uso di sistemi informatici integrati non può avere l'effetto di limitare l'accesso della Corte dei conti ai documenti giustificativi.
Articolo 143
1. La relazione annuale della Corte dei conti è disciplinata dai paragrafi da 2 a 6 del presente articolo.
2. La Corte dei conti trasmette entro il 15 giugno alla Commissione e alle istituzioni interessate le osservazioni che ritiene di natura tale da dover figurare nella relazione annuale. Tali osservazioni devono rimanere riservate. Tutte le istituzioni inviano le proprie risposte alla Corte dei conti entro il 30 settembre. Le altre istituzioni inviano contemporaneamente le proprie risposte alla Commissione.
3. Nella relazione annuale figura una valutazione della sana gestione finanziaria.
4. La relazione annuale comporta tante suddivisioni quante sono le istituzioni. La Corte dei conti può aggiungere tutte le presentazioni di sintesi o osservazioni di portata generale che ritiene adeguate.
La Corte dei conti adotta tutte le misure necessarie affinché le risposte delle istituzioni alle sue osservazioni siano pubblicate subito dopo le osservazioni alle quali si riferiscono.
5. La Corte dei conti invia alle autorità responsabili del discarico ed alle altre istituzioni, entro il 31 ottobre, la propria relazione annuale accompagnata dalle risposte delle istituzioni e ne cura la pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
6. Dopo la trasmissione da parte della Corte dei conti della relazione annuale la Commissione comunica immediatamente agli Stati membri interessati gli elementi di tale relazione riguardanti la gestione dei fondi per i quali sono competenti in forza della normativa pertinente.
Una volta ricevuta la comunicazione, gli Stati membri inviano la loro risposta alla Commissione entro il 60 giorni. Quest'ultima trasmette una sintesi alla Corte dei conti, al Consiglio e al Parlamento europeo, anteriormente al 15 febbraio.
Articolo 144
1. La Corte dei conti comunica all'istituzione interessata le osservazioni che, a suo avviso devono figurare in una relazione speciale. Tali osservazioni devono rimanere riservate.
L'istituzione interessata dispone di un termine di due mesi e mezzo per comunicare alla Corte dei conti i propri eventuali commenti alle suddette osservazioni.
La Corte dei conti adotta entro il mese successivo il testo definitivo della relazione speciale in questione.
Le relazioni speciali corredate delle risposte delle istituzioni interessate sono immediatamente comunicate al Parlamento europeo e al Consiglio, i quali decidono, eventualmente d'intesa con la Commissione, quale seguito darvi.
Se la Corte dei conti decide di pubblicare nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee talune relazioni speciali, devono esservi unite le risposte delle istituzioni interessate.
2. I pareri di cui all'articolo 248, paragrafo 4, del trattato CE e all'articolo 180 bis, paragrafo 4, del trattato Euratom che non riguardano proposte o progetti nell'ambito della consultazione legislativa, possono essere pubblicati dalla Corte dei conti nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. La Corte dei conti decide in merito a tale pubblicazione dopo aver consultato l'istituzione che ha chiesto il parere o l'istituzione cui il parere si riferisce. I pareri pubblicati sono corredati di eventuali commenti delle istituzioni interessate.
CAPO 2
Discarico
Articolo 145
1. Il Parlamento europeo, su raccomandazione del Consiglio che delibera a maggioranza qualificata, dà atto alla Commissione, entro il 30 aprile dell'anno n + 2, dell'esecuzione del bilancio dell'esercizio n.
2. Se la data prevista al paragrafo 1 non può essere rispettata, il Parlamento europeo o il Consiglio informano la Commissione dei motivi per cui la decisione ha dovuto essere differita.
3. Qualora il Parlamento europeo rinvii la decisione di scarico, la Commissione si adopera per prendere, al più presto, misure che consentano e facilitino la rimozione degli ostacoli che si frappongono alla decisione.
Articolo 146
1. La decisione di scarico riguarda i conti della totalità delle entrate e delle spese delle Comunità, nonché il relativo saldo, e l'attivo e il passivo delle Comunità descritti nel bilancio finanziario.
2. In vista del discarico, il Parlamento europeo esamina, successivamente al Consiglio, i conti, gli stati e il bilancio finanziari di cui agli articoli 275 del trattato CE e 179 bis del trattato Euratom. Esamina anche la relazione annuale della Corte dei conti, accompagnata dalle risposte delle istituzioni controllate, nonché le sue relazioni speciali pertinenti, riguardo all'esercizio finanziario interessato, e la sua dichiarazione attestante l'affidabilità dei conti nonché la legittimità e la regolarità delle relative operazioni.
3. La Commissione presenta al Parlamento europeo, su richiesta dello stesso, tutte le informazioni necessarie al corretto svolgimento della procedura di discarico per l'esercizio in causa, conformemente all'articolo 276 del trattato CE.
Articolo 147
1. A norma dell'articolo 276 del trattato CE e dell'articolo 180 ter del trattato Euratom, la Commissione e le altre istituzioni adottano ogni misura utile per dar seguito alle osservazioni che accompagnano la decisione di scarico del Parlamento europeo e ai commenti che accompagnano la raccomandazione di scarico adottata dal Consiglio.
2. Su richiesta del Parlamento europeo o del Consiglio, le istituzioni riferiscono in merito alle misure adottate a seguito di tali osservazioni e commenti, in particolare sulle istruzioni impartite ai servizi incaricati dell'esecuzione del bilancio. Gli Stati membri cooperano con la Commissione informandola delle misure da essi adottate per dare seguito alle osservazioni, affinché essa ne tenga conto nella sua relazione. Le relazioni delle istituzioni sono trasmesse anche alla Corte dei conti.
PARTE SECONDA
DISPOSIZIONI PARTICOLARI
TITOLO I
FONDO EUROPEO AGRICOLO DI ORIENTAMENTO E DI GARANZIA, SEZIONE GARANZIA
Articolo 148
1. Le disposizioni delle parti prima e terza si applicano alle spese effettuate dai servizi ed organismi di cui alla normativa sul FEAOG, sezione garanzia, nonché alle entrate, fatte salve le deroghe di cui al presente titolo.
2. Le operazioni gestite direttamente dalla Commissione sono eseguite secondo le disposizioni delle parti prima e terza.
Articolo 149
1. Per ogni esercizio il FEAOG, sezione garanzia, prevede stanziamenti non dissociati.
2. Gli stanziamenti di pagamento riportati e rimasti inutilizzati alla fine dell'esercizio vengono annullati.
3. Gli stanziamenti del FEAOG, sezione garanzia per lo sviluppo rurale, non impegnati possono essere oggetto di un riporto, limitato esclusivamente all'esercizio successivo, d'importo massimo pari al 3 % degli stanziamenti del titolo interessato. Tale riporto è possibile soltanto se gli stanziamenti previsti alle linee pertinenti del bilancio dell'esercizio successivo non permettono di colmare, nell'esecuzione dei programmi di sviluppo rurale, lo scarto constatato rispetto al livello deciso per l'esercizio precedente. La decisione di riporto è adottata, entro il 15 febbraio dell'esercizio verso il quale è previsto il riporto, dalla Commissione e che ne informa l'autorità di bilancio.
Articolo 150
1. La Commissione rimborsa le spese sostenute dagli Stati membri.
2. Le decisioni della Commissione che stabiliscono l'importo dei pagamenti costituiscono impegni accantonati globali, entro i limiti del totale degli stanziamenti iscritti alla sezione garanzia del FEAOG.
3. Le spese di gestione corrente del FEAOG, sezione garanzia, possono, a partire dal 15 novembre, essere oggetto di impegni anticipati a carico degli stanziamenti previsti per l'esercizio successivo. Tali impegni non possono tuttavia superare la metà del totale dei corrispondenti stanziamenti dell'esercizio in corso. Possono riguardare unicamente spese il cui principio si fonda su un atto di base esistente.
Articolo 151
1. Le spese effettuate dai servizi ed organismi di cui alla normativa sul FEAOG, sezione garanzia, formano oggetto, entro due mesi dalla ricezione degli stati trasmessi dagli Stati membri, di un impegno per capitolo, articolo e voce. Salvo il caso in cui il pagamento da parte degli Stati membri non sia ancora avvenuto oppure vi siano dubbi quanto all'ammissibilità, l'imputazione in pagamento avviene entro lo stesso termine.
L'impegno di bilancio viene dedotto dall'impegno accantonato globale di cui all'articolo 150.
2. Gli impegni accantonati globali, effettuati a titolo di un esercizio e che non hanno dato luogo, entro il 1o febbraio dell'esercizio successivo, ad impegni dettagliati secondo la nomenclatura del bilancio, sono oggetto di un disimpegno a titolo dell'esercizio d'origine.
3. I paragrafi 1 e 2 si applicano con riserva della liquidazione dei conti.
Articolo 152
Le spese sono imputate ad un esercizio sulla base dei rimborsi effettuati dalla Commissione agli Stati membri, entro il 31 dicembre dell'esercizio in oggetto, a condizione che l'ordine di pagamento sia pervenuto al contabile entro il 31 gennaio dell'esercizio successivo.
Articolo 153
1. La Commissione, quando a norma dell'articolo 23 può procedere a storni di stanziamenti, adotta la decisione entro il 31 gennaio dell'esercizio successivo e ne informa l'autorità di bilancio.
2. Nei casi diversi da quelli previsti al paragrafo 1, la Commissione propone gli storni all'autorità di bilancio entro il 10 gennaio dell'esercizio successivo.
L'autorità di bilancio decide gli storni secondo la procedura prevista dall'articolo 24, ma entro tre settimane.
Articolo 154
Il risultato della decisione di liquidazione dei conti è imputato come spese in più o in meno su un unico articolo.
TITOLO II
FONDI STRUTTURALI
Articolo 155
1. Le disposizioni delle parti prima e terza si applicano alle spese effettuate dai servizi e organismi di cui alla normativa sui Fondi strutturali, sul Fondo di coesione e sulle misure strutturali e agricole di preadesione, nonché alle entrate, fatte salve le deroghe di cui al presente titolo.
2. Alle operazioni gestite direttamente dalla Commissione si applicano parimenti le disposizioni delle parti prima e terza.
3. Le misure strutturali e agricole di preadesione possono essere gestite in forma decentrata secondo le modalità di cui all'articolo 164.
Articolo 156
1. Il versamento da parte della Commissione della partecipazione finanziaria dei fondi è effettuato secondo il disposto dell'articolo 155.
2. Il termine entro il quale la Commissione deve effettuare i pagamenti intermedi è fissato secondo il disposto dell'articolo 155.
3. Il trattamento dei rimborsi da parte degli Stati membri e le relative implicazioni per l'importo della partecipazione finanziaria dei fondi sono disciplinati dall'articolo 155.
Articolo 157
Alle condizioni previste all'articolo 155, la Commissione procede al disimpegno automatico degli stanziamenti impegnati.
Gli stanziamenti disimpegnati possono essere ricostituiti in caso d'errore manifesto imputabile alla sola Commissione o in caso di forza maggiore con serie ripercussioni sulla realizzazione degli interventi finanziati dai Fondi strutturali.
A tale scopo, la Commissione esamina i disimpegni intervenuti nel corso dell'esercizio precedente e decide, entro il 15 febbraio dell'esercizio in corso e in funzione del fabbisogno, se è necessaria la ricostituzione degli stanziamenti corrispondenti.
Articolo 158
La Commissione può procedere, per quanto concerne le spese operative di cui al presente titolo, a storni da titolo a titolo, a condizione che si tratti di stanziamenti destinati allo stesso obiettivo, secondo il disposto dell'articolo 155.
Articolo 159
Gli aspetti relativi alla gestione e alla selezione dei progetti, nonché al controllo sono disciplinati dall'articolo 155.
TITOLO III
RICERCA
Articolo 160
1. Le disposizioni delle parti prima e terza si applicano agli stanziamenti per la ricerca e lo sviluppo tecnologico, fatte salve le deroghe di cui al presente titolo.
Detti stanziamenti sono iscritti in uno dei titoli del bilancio relativo al settore della ricerca realizzata con azioni dirette o indirette o in un capitolo relativo alle attività di ricerca inserito in un titolo diverso.
Sono eseguiti mediante la realizzazione delle azioni definite nelle modalità d'esecuzione.
2. Per le spese operative di cui al presente titolo, la Commissione può procedere a storni da titolo a titolo, purché si tratti di stanziamenti utilizzati per gli stessi fini.
3. Gli esperti retribuiti sugli stanziamenti per la ricerca e lo sviluppo tecnologico sono assunti sulla base delle procedure definite al momento dell'adozione di ciascun programma quadro di ricerca.
Articolo 161
1. Il Centro comune di ricerca (CCR) può ricevere finanziamenti imputati su stanziamenti iscritti in titoli e capitoli non previsti dall'articolo 160, paragrafo 1, nell'ambito della sua partecipazione su una base concorrenziale o negoziata ad azioni comunitarie finanziate, in tutto o in parte, dal bilancio generale.
2. Gli stanziamenti relativi alle azioni alle quali il CCR partecipa su base concorrenziale sono assimilati ad entrate con destinazione specifica ai sensi dell'articolo 18. Gli stanziamenti d'impegno risultanti da queste entrate sono aperti a partire dalla previsione di credito.
L'esecuzione di questi stanziamenti è indicata in una contabilità analitica del conto di risultato dell'esecuzione del bilancio per ogni categoria di azioni alla quale si riferisce; è dissociata dalle entrate provenienti da finanziamenti di terzi, pubblici o privati, e dalle entrate provenienti dalle altre prestazioni per terzi effettuate dalla Commissione.
3. Le norme sull'aggiudicazione degli appalti, di cui al titolo V della parte prima, non si applicano alle attività per conto di terzi del CCR.
4. All'interno del titolo del bilancio relativo al settore della ricerca realizzata con azioni dirette, la Commissione può procedere, in deroga all'articolo 23, a storni fra capitoli entro il limite del 15 % degli stanziamenti iscritti alla linea a partire dalla quale si procede allo storno.
TITOLO IV
AZIONI ESTERNE
CAPO 1
Disposizioni generali
Articolo 162
1. Le disposizioni delle parti prima e terza si applicano alle azioni esterne finanziate dal bilancio, fatte salve le deroghe di cui al presente titolo.
2. Gli stanziamenti destinati alle azioni di cui al paragrafo 1 sono eseguiti dalla Commissione, come segue:
a) nel quadro di aiuti concessi a titolo autonomo; o
b) nell'ambito di accordi conclusi con uno o più paesi terzi beneficiari; o
c) nell'ambito di accordi con le organizzazioni internazionali di cui all'articolo 53.
CAPO 2
Esecuzione delle azioni
Articolo 163
Le azioni di cui al presente titolo possono essere eseguite a livello centralizzato dalla Commissione o a livello decentrato dai paesi terzi beneficiari, ovvero congiuntamente con organizzazioni internazionali. Gli stanziamenti destinati alle azioni esterne possono essere associati a fondi provenienti da altre fonti per realizzare un obiettivo congiunto.
Articolo 164
1. Nell'ambito della gestione decentrata, la Commissione può decidere di affidare alle autorità dei paesi terzi beneficiari la gestione di talune azioni, previo accertamento della loro capacità di applicare alla gestione dei fondi comunitari i seguenti criteri, in tutto o in parte, secondo il grado di decentramento convenuto:
a) l'effettiva separazione delle funzioni di ordinazione e di pagamento;
b) l'esistenza di un sistema efficace di controllo interno delle operazioni di gestione;
c) per il sostegno ai progetti, procedure di rendimento di conti distinti che precisino come sono stati impiegati i fondi comunitari; per gli altri tipi di sostegno, una dichiarazione annuale certificata riguardante il settore delle spese interessate, da trasmettere alla Comunità;
d) l'esistenza di un ente nazionale di controllo esterno indipendente;
e) procedure di aggiudicazione degli appalti trasparenti, non discriminatorie e che impediscano qualsiasi conflitto d'interessi.
2. Il paese beneficiario deve impegnarsi a rispettare le disposizioni dell'articolo 53, paragrafo 6.
Articolo 165
L'esecuzione delle azioni da parte dei paesi terzi beneficiari o delle organizzazioni internazionali è soggetta al controllo della Commissione. Il controllo è esercitato o mediante approvazione previa o mediante controllo a posteriori o con una procedura mista.
Articolo 166
1. L'esecuzione delle azioni implica quanto segue:
a) la conclusione di una convenzione di finanziamento tra la Commissione, che agisce in nome delle Comunità, e i paesi terzi beneficiari o gli organismi da questi designati, qui di seguito denominati "beneficiari";
b) oppure un contratto o una convenzione di sovvenzione con organismi di diritto pubblico nazionale o internazionale o con persone fisiche o giuridiche, incaricate della realizzazione.
I contratti e le convenzioni di cui alle lettere a) e b), del presente paragrafo fissano le condizioni di gestione dell'aiuto esterno da parte del contraente.
2. Le convenzioni di finanziamento con i paesi terzi beneficiari di cui al paragrafo 1, lettera a) del presente articolo sono concluse entro il 31 dicembre dell'anno n + 1, dove l'anno n è quello nel corso del quale è stato adottato l'impegno di bilancio. I singoli contratti e convenzioni per l'attuazione di queste convenzioni di finanziamento sono conclusi entro tre anni a decorrere dalla data dell'impegno di bilancio. I singoli contratti e convenzioni relativi alla revisione contabile ed alla valutazione possono essere conclusi successivamente.
CAPO 3
Aggiudicazione degli appalti
Articolo 167
1. Agli appalti di cui al presente titolo si applicano le disposizioni dell'articolo 56 e della parte prima, titolo V, capo 1, relative alle disposizioni generali di aggiudicazione degli appalti, salvo disposizioni specifiche sulle soglie e le modalità di aggiudicazione degli appalti esterni previste nelle modalità di esecuzione. Le amministrazioni aggiudicatrici ai sensi del presente capo sono le seguenti:
a) la Commissione in nome e per conto di uno o più beneficiari;
b) uno o più beneficiari;
c) un organismo di diritto nazionale o internazionale o persone giuridiche o fisiche che hanno firmato con la Commissione una convenzione di finanziamento o di sovvenzione per l'esecuzione di un'azione esterna.
2. Le procedure di aggiudicazione degli appalti devono essere previste nelle convenzioni di finanziamento o convenzioni di sovvenzione di cui all'articolo 166.
Articolo 168
1. La partecipazione alle gare è aperta a parità di condizioni a tutte le persone fisiche o giuridiche che rientrano nel campo d'applicazione dei trattati e, secondo le disposizioni specifiche previste negli atti di base che disciplinano il settore della cooperazione interessata, a tutti i cittadini, persone fisiche o giuridiche, dei paesi terzi beneficiari o di qualsiasi altro paese terzo espressamente indicati in tali atti.
2. In casi eccezionali debitamente giustificati, possono essere ammessi a partecipare alle gare anche cittadini di paesi terzi non menzionati al paragrafo 1, secondo le disposizioni specifiche previste negli atti di base che disciplinano il settore della cooperazione.
3. In caso di applicazione di un accordo relativo all'apertura degli appalti di beni e servizi cui partecipa la Comunità, gli appalti finanziati tramite il bilancio sono aperti anche ai cittadini di paesi terzi diversi da quelli di cui ai paragrafi 1 e 2, alle condizioni definite in tale accordo.
CAPO 4
Concessione delle sovvenzioni
Articolo 169
Un'azione può essere finanziata integralmente dal bilancio solo quando ciò si riveli indispensabile per la sua realizzazione.
CAPO 5
Verifica dei conti
Articolo 170
Ogni convenzione di finanziamento o convenzione di sovvenzione deve prevedere espressamente il potere di controllo della Commissione e della Corte dei conti, in base a documenti e sul posto, di tutti i contraenti e subcontraenti che hanno beneficiato di fondi comunitari.
TITOLO V
UFFICI EUROPEI
Articolo 171
1. Sono considerati "uffici europei" ai fini dell'applicazione del presente titolo le strutture amministrative create da una o più istituzioni per espletare funzioni orizzontali specifiche.
2. Le disposizioni del presente titolo si applicano anche all'ufficio europeo per la lotta antifrode.
3. Le disposizioni delle parti prima e terza si applicano al funzionamento degli uffici europei, salve le deroghe di cui al presente titolo.
Articolo 172
1. Gli stanziamenti di ciascun ufficio europeo, il cui importo globale è iscritto in una linea di bilancio specifica della sezione del bilancio della Commissione, sono ripresi dettagliatamente in un allegato di detta sezione.
L'allegato è presentato sotto forma di stato delle entrate e delle spese, suddiviso allo stesso modo delle sezioni del bilancio.
Gli stanziamenti iscritti in tale allegato coprono tutte le esigenze finanziarie di ciascun ufficio europeo per l'espletamento delle sue funzioni al servizio delle istituzioni.
2. La tabella dell'organico di ciascun ufficio europeo è allegata a quella della Commissione.
3. Il direttore di ciascun ufficio europeo decide gli storni all'interno dell'allegato di cui al paragrafo 1. La Commissione informa l'autorità di bilancio di tali storni.
4. I conti di ciascun ufficio europeo sono parte integrante dei conti delle Comunità di cui all'articolo 121.
Articolo 173
Per gli stanziamenti iscritti nell'allegato di ciascun ufficio europeo, la Commissione delega i poteri di ordinatore al direttore dell'ufficio europeo interessato e determina limiti e condizioni della delega.
Articolo 174
1. Ciascun ufficio europeo interistituzionale predispone una contabilità analitica delle proprie spese, atta a determinare la quota di prestazioni fornita a ciascuna istituzione. Il suo comitato direttivo decide i criteri secondo i quali è tenuta la contabilità.
2. Il commento della linea di bilancio particolare sulla quale è iscritto il totale degli stanziamenti di ciascun ufficio europeo interistituzionale presenta, sotto forma di previsione, la stima del costo delle prestazioni di detto ufficio a favore di ciascuna istituzione, sulla base della contabilità analitica di cui al paragrafo 1.
3. Ciascun ufficio europeo interistituzionale comunica i risultati della contabilità analitica alle istituzioni interessate.
Articolo 175
1. Il comitato direttivo di ciascun ufficio europeo stabilisce le modalità d'applicazione delle disposizioni del presente titolo.
2. Se il mandato di un ufficio europeo implica prestazioni a titolo oneroso a terzi, il comitato direttivo determina le disposizioni specifiche riguardanti le condizioni alle quali tali prestazioni sono fornite e la tenuta della corrispondente contabilità.
Articolo 176
Le disposizioni del presente titolo si applicano al funzionamento dell'Ufficio europeo per la lotta antifrode (OLAF), ad eccezione di quelle di cui all'articolo 174 e all'articolo 175, paragrafo 2.
Il direttore dell'OLAF è autorizzato a sottodelegare i propri poteri agli agenti soggetti allo statuto.
TITOLO VI
STANZIAMENTI AMMINISTRATIVI
Articolo 177
Le disposizioni delle parti prima e terza si applicano agli stanziamenti amministrativi, salve le deroghe di cui al presente titolo.
Articolo 178
1. Le spese di gestione corrente possono, a decorrere dal 15 novembre di ogni anno, essere oggetto di impegni anticipati a carico degli stanziamenti previsti per l'esercizio successivo. Tali impegni non possono tuttavia superare un quarto degli stanziamenti che figurano alla corrispondente linea di bilancio per l'esercizio in corso. Tali impegni non possono riguardare spese nuove il cui principio non sia stato ancora ammesso nell'ultimo bilancio regolarmente adottato.
2. Le spese che, in virtù di disposizioni legali o contrattuali, come i canoni di locazione, devono essere effettuate in anticipo, possono dar luogo a decorrere dal 1o dicembre ad un pagamento a valere sugli stanziamenti previsti per l'esercizio successivo.
Articolo 179
1. Gli stanziamenti amministrativi sono stanziamenti non dissociati.
2. Le spese di funzionamento risultanti da contratti conclusi per periodi superiori alla durata dell'esercizio, in conformità degli usi locali o perché relativi alla fornitura di materiale di dotazione, sono imputate al bilancio dell'esercizio nel corso del quale sono effettuate.
3. Le istituzioni informano, quanto prima, i due rami dell'autorità di bilancio di qualsiasi progetto di natura immobiliare che possa avere incidenze finanziarie significative sul bilancio.
I due rami dell'autorità di bilancio notificano senza indugio all'istituzione interessata che intendono formulare un parere. In mancanza di risposta, l'istituzione interessata può procedere all'operazione progettata a titolo della sua autonomia amministrativa, fatti salvi l'articolo 282 del trattato CE e l'articolo 185 del trattato Euratom, per quanto concerne la rappresentanza della Comunità.
Quando i due rami dell'autorità di bilancio hanno notificato l'intenzione di formulare un parere, essi trasmettono tale parere all'istituzione interessata entro un termine di due settimane a decorrere da tale notifica.
PARTE TERZA
DISPOSIZIONI TRANSITORIE E FINALI
TITOLO I
DISPOSIZIONI TRANSITORIE
Articolo 180
1. Se il Consiglio non perviene entro il 31 dicembre 2006, in base a una eventuale proposta della Commissione, ad un accordo su un altro trattamento, nell'ambito del bilancio, delle spese negative agricole, queste saranno sostituite a decorrere dal 1o gennaio 2007 da entrate imputate globalmente al FEAOG.
2. Qualora l'applicazione del paragrafo 1 implichi una sostituzione delle spese negative con entrate con destinazione specifica, occorre, con decorrenza dal 1o gennaio 2007:
a) sostituire la prima frase dell'articolo 42 con "Il bilancio non può comportare entrate e spese negative",
b) sostituire l'articolo 154 con il seguente testo: "Le entrate con destinazione specifica di cui al presente titolo sono imputate secondo la loro provenienza o agli stanziamenti del FEAOG, sezione garanzia, destinati a finanziare le spese della politica agricola comune, o agli stanziamenti del FEAOG, sezione garanzia, destinati a finanziare le misure di sviluppo rurale e le misure d'accompagnamento."
Articolo 181
1. La classificazione per destinazione delle spese della Commissione di cui all'articolo 41, paragrafo 2, si applica per la prima volta a titolo dell'esercizio 2004.
A titolo dell'esercizio 2003, la sezione della Commissione è costituita come segue:
a) una parte A per le spese di personale e di funzionamento amministrativo dell'istituzione;
b) una parte B per le spese operative, con più sottosezioni in funzione delle necessità.
La procedura di storno di cui agli articoli 23, 158 e 160, paragrafo 2, si applica per la prima volta agli stanziamenti dell'esercizio 2004. Per gli stanziamenti dell'esercizio 2003, la procedura di storno di stanziamenti della sezione del bilancio della Commissione è disciplinata dall'articolo 26, paragrafi 3 e 4, del regolamento finanziario del 21 dicembre 1977, modificato da ultimo dal regolamento (CE, CECA, Euratom) n. 762/2001 del Consiglio.
2. I termini di cui all'articolo 128, segundo comma, all'articolo 129, e all'articolo 143, paragrafi 2, e 5, si applicano per la prima volta a titolo dell'esercizio 2005.
Per gli esercizi precedenti, i termini fissati sono i seguenti:
a) 1o maggio per l'articolo 128, paragrafo 2;
b) 15 luglio per l'articolo 129, paragrafo 1;
c) 15 settembre per l'articolo 129, paragrafo 2;
d) 15 ottobre per l'articolo 129, paragrafo 3;
e) 30 novembre per l'articolo 129, paragrafo 4;
f) 15 luglio e 31 ottobre per l'articolo 143, paragrafo 2;
g) 30 novembre per l'articolo 143, paragrafo 5.
Le disposizioni del titolo VII della parte prima si applicano progressivamente in funzione delle possibilità tecniche affinché abbiano piena efficacia nell'esercizio 2005.
3. L'articolo 113, paragrafo 2, si applica per la prima volta a decorrere dall'esercizio 2005.
4. La relazione di attività dell'ordinatore delegato, di cui all'articolo 60, paragrafo 7, è redatta per la prima volta a titolo dell'esercizio 2003.
5. Fatto salvo l'articolo 157, gli stanziamenti d'impegno disimpegnati a titolo dell'esercizio 2002 possono essere ricostituiti alle condizioni previste dall'articolo 7, paragrafo 6, del regolamento finanziario del 21 dicembre 1977, modificato da ultimo dal regolamento (CE, CECA, Euratom) n. 762/2001.
TITOLO II
DISPOSIZIONI FINALI
Articolo 182
Per le questioni di bilancio di loro rispettiva competenza, il Parlamento europeo e il Consiglio possono ottenere la comunicazione di qualsiasi informazione e giustificazione pertinente.
Articolo 183
La Commissione adotta le modalità d'esecuzione del presente regolamento.
Articolo 184
Ogni tre anni, o ogniqualvolta ciò risulti necessario, il presente regolamento è riesaminato in base alla procedura di cui all'articolo 279 del trattato CE e all'articolo 183 del trattato Euratom, previo ricorso alla procedura di concertazione, se il Parlamento europeo lo richiede.
Articolo 185
1. La Commissione adotta un regolamento finanziario quadro degli organismi creati dalle Comunità, dotati di personalità giuridica e che ricevono effettivamente sovvenzioni a carico del bilancio. I regolamenti finanziari di questi organismi possono discostarsi dal regolamento quadro soltanto se lo impongano esigenze specifiche di funzionamento e previo accordo della Commissione.
2. Il discarico per l'esecuzione dei bilanci degli organismi di cui al paragrafo 1, è dato dal Parlamento europeo su raccomandazione del Consiglio.
3. Il revisore interno della Commissione esercita nei confronti degli organismi di cui al paragrafo 1, le stesse competenze attribuitegli nei confronti dei servizi della Commissione.
4. Gli organismi di cui al paragrafo 1, applicano le norme contabili menzionate all'articolo 133 al fine di permettere il consolidamento dei loro conti con i conti della Commissione.
Articolo 186
Il regolamento finanziario del 21 dicembre 1977 è abrogato.
I riferimenti al regolamento abrogato s'intendono fatti al presente regolamento e vanno letti secondo la tavola di concordanza che figura in allegato.
Articolo 187
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Esso è applicabile a decorrere dal 1o gennaio 2003.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 25 giugno 2002.