NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 237/2008
ze dne 10. března 2008
o zastavení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu dováženého dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení stávajících opatření, je v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (3) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 132/2001, dovoz do Společenství dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (4) byly přijaty závazky na dobu šesti měsíců a nařízením Komise (ES) č. 1996/2004 (5) na další období do 20. května 2005. Smyslem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států dne 1. května 2004.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005, že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že by se platná opatření měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po přezkumu před pozbytím platnosti zahájeném v lednu 2006 obnovila Rada nařízením (ES) č. 442/2007 (6) uvedená opatření na současné úrovni na dobu dvou let. Opatření spočívají ve specifických clech.
2. Žádost o přezkum
(5)
Akciová společnost (Open Joint Stock Company, OJSC) Azot Cherkassy (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce z Ukrajiny, podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping ve vztahu k žadateli.
(6)
Ve své žádosti podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení žadatel tvrdil, že okolnosti týkající se dumpingu, na základě kterých byla stanovena stávající opatření, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel dále uvedl, že srovnání běžné hodnoty, založené na jeho nákladech nebo cenách na domácím trhu, s vývozními cenami vývozu do Společenství by mohlo vést k výraznému snížení dumpingu pod úroveň stávajících opatření. Proto žadatel tvrdil, že pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni již není pro vyrovnání účinků dumpingu nutné.
3. Šetření
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem shledala, že žádost obsahuje dostatečné přímé důkazy, a dne 19. prosince 2006 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(8)
Přezkum byl omezen na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Šetření dumpingu se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(9)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(12)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu. Komise provedla inspekce v prostorách žadatele v Čerkasech.
(13)
Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr doporučit zastavení probíhajícího přezkumu a zachování stávajících antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku žadatelem, a byla jim poskytnuta příležitost k vyjádření připomínek. Jejich připomínky byly řádně zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je tentýž výrobek, který byl předmětem původního šetření, jak je vysvětleno v nařízení (ES) č. 945/2005, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházející z Ukrajiny kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné v podobě krystalů nebo granulí a obsahuje více než 28 % hmotnostních dusíku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Dusičnan amonný vyráběný a prodávaný žadatelem na domácím trhu na Ukrajině a dusičnan amonný vyvážený do Společenství mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Protože byl tento přezkum omezen na zjištění dumpingu ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného odvětvími ve Společenství na trhu Společenství.
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Běžná hodnota
(16)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, zda byl celkový domácí prodej žadatele reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval 5 % nebo více z celkového prodaného množství daného výrobku vyvezeného žadatelem do Společenství. Šetření ukázalo, že žadatel prodával pouze jeden typ dusičnanu amonného a že tento typ byl prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství.
(17)
Komise porovnáním čisté prodejní ceny na domácím trhu s určenou výší výrobních nákladů následně zkoumala, zda může být na domácí prodej dusičnanu amonného pohlíženo jako na prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(18)
Při posuzování výrobních nákladů žadatele bylo zjištěno, že záznamy žadatele neodrážely přiměřeně náklady na plyn. Je třeba poznamenat, že náklady na energie, jako je plyn, představují hlavní část výrobních nákladů a značnou část úplných výrobních nákladů.
(19)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dováží většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Všechny dostupné údaje navíc nasvědčují tomu, že Ukrajina dováží z Ruska zemní plyn za ceny, které jsou výrazně pod úrovní tržních cen zemního plynu na neregulovaných trzích. Šetření odhalilo, že cena zemního plynu vyváženého z Ruska do Evropského společenství byla přibližně dvakrát vyšší než cena plynu na domácím trhu na Ukrajině. Z toho důvodu byly na základě informací z jiných reprezentativních trhů upraveny žadatelovy náklady na plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(20)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že úprava ceny plynu, kterou platí na domácím trhu, není odůvodněná, protože účetní záznamy společnosti plně odrážejí náklady spojené s výrobní a prodejní činností obdobného výrobku v zemi původu.
(21)
Při zkoumání výrobních nákladů obdobného výrobku podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení však musí být prokázáno, že náklady zanesené v účetních záznamech společnosti přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření. Na základě důvodů uvedených v 19. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že tomu tak není.
(22)
Žadatel dále tvrdil, že jeho běžná hodnota by měla být založena na jeho prodeji dotčeného výrobku na domácím trhu a že neexistuje důvod, kvůli kterému by tento prodej neměl být považován za obchod uskutečněný v běžném obchodním styku. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke zjištění, zda se prodej na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku z důvodu ceny, tj. zda byl ziskový, musí být zjištěno, zda byly náklady žadatele spolehlivým základem ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Teprve po spolehlivém stanovení nákladů může být zvolena vhodná metoda ke stanovení běžné hodnoty. Jak uvádí 28. a následující body odůvodnění, jelikož srovnání čisté prodejní ceny na domácím trhu s upravenými výrobními náklady v průběhu období přezkumného šetření ukázalo, že se žádný prodej na domácím trhu neuskutečnil v běžném obchodním styku, nemohou být žadatelovy ceny na domácím trhu použity ke stanovení běžné hodnoty.
(23)
Žadatel také tvrdil, že šetření je založeno na údajích z průběhu období přezkumného šetření a že učiněné závěry tudíž nezohledňují vývoj po skončení tohoto období, zejména například neustálý nárůst cen plynu a zvyšování domácí spotřeby hnojiv na Ukrajině. V tomto ohledu je třeba připomenout, že za účelem reprezentativnosti zjištění se v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení zvolí posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. Také je třeba připomenout, že v souladu s obvyklým postupem Společenství trvalo období přezkumného šetření týkající se dumpingu jeden rok.
(24)
Bylo zvažováno, zda vývoj cen plynu na Ukrajině, který následoval po období přezkumného šetření, měl být vzat v úvahu při stanovení dumpingového rozpětí žadatele. Zde je třeba poznamenat, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení by se k údajům vztahujícím se na dobu po období šetření nemělo za běžných okolností přihlížet. Toto bylo v souladu s důsledně uplatňovanou praxí Společenství vyloženo v tom smyslu, že okolnosti vztahující se k období, které následuje po období šetření, mohou být vzaty v úvahu pouze tehdy, jsou-li zřejmé, nesporné a trvalé. Ačkoli byl po skončení období přezkumného šetření zaznamenán nárůst cen, nemůže být v tomto ohledu stanoveno s dostatečnou určitostí, zda byl uvedený nárůst cen skutečně trvalé povahy. Bylo zjištěno, že informace o budoucím vývoji cen plynu na Ukrajině, které byly k dispozici, byly pouze výhledové a nezakládaly se na ověřitelných údajích ve vztahu ke skutečným cenám plynu. Ustanovení čl. 6 odst. 1 umožňuje použití informací a údajů nad rámec období šetření (nebo, v případě přezkumu, období přezkumného šetření) pouze za zcela výjimečných okolností. Nebylo shledáno, že okolnosti tohoto případu byly takové povahy, aby ospravedlnily použití údajů nebo informací nad rámec období přezkumného šetření. Žadatel navíc své argumenty nepodložil a nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že údaje vztahující se k období po období přezkumného šetření jsou reprezentativnější než údaje vztahující se k období přezkumného šetření. Proto byl tento argument odmítnut.
(25)
Ohledně skutečnosti, že spotřeba hnojiv na Ukrajině po období přezkumného šetření vzrostla, žadatel nevysvětlil ani neukázal, do jaké míry mohla mít tato skutečnost vliv na zjištění učiněná na základě informací vztahujících se k období přezkumného šetření. Žadatel tak neposkytl dostačující informace, na základě kterých by mohly být učiněny smysluplné závěry, ani nebyly k dispozici jiné informace, které by v tomto ohledu podpořily žadatelovo tvrzení. Jelikož by jakékoli závěry na takovém základě byly spekulativní, žadatelovo tvrzení bylo odmítnuto.
(26)
Upravená cena plynu byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Rozvadov-Waidhaus) bez přepravních nákladů. Rozvadov-Waidhaus, hlavní průtočný bod prodeje ruského plynu do Společenství, které je největším trhem pro ruský plyn a má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(27)
Žadatel dále tvrdil, že Ukrajina nakupuje plyn za podobných obchodních podmínek jako Společenství a že ceny za plyn, které žadatel platil v roce 2007, byly vyšší než cena plynu na ukrajinsko-ruské hranici ve stejném období. Žadatel však neposkytl žádné důkazy, které by doložily jeho tvrzení, a tak neprokázal, že jsou splněny podmínky ke zohlednění okolností z období po uplynutí období přezkumného šetření uvedené ve 24. bodě odůvodnění. Proto byl tento argument odmítnut.
(28)
Srovnání čisté prodejní ceny na domácím trhu s upravenými výrobními náklady v průběhu období přezkumného šetření ukázalo, že se žádný prodej na domácím trhu neuskutečnil v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(29)
Bylo proto rozhodnuto, že ceny na domácím trhu nebyly vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty, a musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k žadatelovým nákladům na výrobu dotčeného výrobku, případně upraveným podle 19. bodu odůvodnění, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk.
(30)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk nebylo možno stanovit na základě uvozujícího textu čl. 2 odst. 6 základního nařízení, protože žadatel neuskutečnil v běžném obchodním styku reprezentativní prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení nebylo možno použít, neboť předmětem šetření je pouze žadatel. Rovněž nebylo možno použít čl. 2 odst. 6 písm. b), protože by žadatelovy výrobní náklady na výrobky patřící do stejné obecné skupiny zboží musely být rovněž upraveny zohledněním nákladů na plyn z důvodů zmíněných v 19. bodě odůvodnění výše. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk proto byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(31)
Severoamerický trh se vyznačuje významným objemem domácího prodeje a vysokou úrovní hospodářské soutěže mezi domácími i zahraničními společnostmi. V tomto ohledu bylo přihlédnuto k veřejně dostupným informacím o předních společnostech podnikajících v oblasti hnojiv. Bylo zjištěno, že nejlépe by účelu šetření posloužily odpovídající údaje severoamerických výrobců (z USA a Kanady) vzhledem k široké dostupnosti spolehlivých a úplných veřejně dostupných finančních informací společností kótovaných na burze v této části světa. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly proto stanoveny na základě váženého průměru prodejních, správních a režijních nákladů a zisku tří severoamerických výrobců, kteří patří mezi největší společnosti v odvětví dusíkatých hnojiv, s ohledem na jejich domácí prodeje výrobků stejné obecné skupiny (dusíkatá hnojiva). Tito tři výrobci byli považováni za reprezentativní společnosti podnikající v oblasti dusíkatých hnojiv, a jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk tudíž reprezentativní pro obvyklé prodejní, správní a režijní náklady a zisk společností úspěšně podnikajících v tomto odvětví. Je třeba uvést, že nic nenasvědčovalo tomu, že takto stanovené ziskové rozpětí bylo vyšší než zisk dosahovaný ukrajinskými výrobci z prodeje výrobků stejné obecné skupiny na domácím trhu.
(32)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že existuje významný rozdíl mezi situací na trhu v Severní Americe a na Ukrajině. Žadatel však nebyl schopen údajný rozdíl vysvětlit a doložit svá tvrzení. Rovněž nepředložil jiný vhodný způsob k provedení výpočtů, a proto musel být uvedený argument odmítnut.
2. Vývozní cena
(33)
Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě skutečně zaplacené vývozní ceny nebo vývozní ceny, kterou je třeba zaplatit.
3. Srovnání
(34)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly proto provedeny úpravy týkající se dopravních a manipulačních nákladů, nákladů na nakládku a vedlejších nákladů, byly-li přiměřené a podložené ověřenými důkazy.
(35)
Po poskytnutí informací zastávalo sdružení výrobců ve Společenství názor, že ukrajinské železniční tarify na přepravu mimo jiné i dotčeného výrobku při vývozu do Společenství jsou uměle udržovány na nízké úrovni, a tudíž musí být upraveny. Šetření však neprokázalo, že přepravní náklady na Ukrajině nebyly v záznamech žadatele přiměřeně podchyceny. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta.
4. Dumpingové rozpětí
(36)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(37)
Tímto srovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 38,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
5. Trvalá povaha změněných okolností
(38)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(39)
V této souvislosti bylo připomenuto, že dumpingové rozpětí v současné době uplatňované pro žadatele bylo stanoveno v původním šetření podle běžné hodnoty určené na základě údajů získaných od výrobce ze třetí země s tržním hospodářstvím podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení. V tomto šetření však byla běžná hodnota vypočtena na základě informací podle žadatelových vlastních údajů v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení poté, co byl Ukrajině přiznán status země s tržním hospodářstvím (změnou základního nařízení nařízením (ES) č. 2117/2005).
(40)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by úroveň běžné hodnoty nebo vývozní ceny stanovené pro žadatele v tomto šetření nemohla být považována za trvalé povahy. Lze namítnout, že vývoj cen zemního plynu jako hlavní suroviny mohl mít na běžnou hodnotu významný vliv. Bylo však usouzeno, že vliv nárůstu ceny by ovlivnil všechny subjekty na trhu, a tudíž měl vliv jak na běžnou hodnotu, tak na vývozní cenu.
(41)
Žadatelova cena pro vývoz do Společenství byla v průběhu období přezkumného šetření podle zjištění podobná ceně jeho vývozu do jiných zemí, ve kterých došlo v průběhu období přezkumného šetření k prodeji výrazně většího objemu.
(42)
Ačkoli je tak dumpingové rozpětí zjištěné v průběhu období přezkumného šetření založeno na poměrně nízkém objemu žadatelova vývozu do Společenství, existují důvody domnívat se, že zjištěné dumpingové rozpětí je založeno na změněných okolnostech trvalé povahy.
D. ZASTAVENÍ PŘEZKUMU
(43)
Jelikož v původním šetření bylo clo uloženo jako specifická částka za tunu, měla by tato forma být zachována i ve stávajícím šetření. Clo vypočítané na základě současného dumpingového rozpětí by činilo 47 EUR za tunu.
(44)
Je třeba připomenout, že podle 59. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 132/2001 bylo při ukládání konečných opatření v roce 2001 při stanovování částky konečného cla ukládaného v souladu s pravidlem nižšího cla použito rozpětí újmy. Jak stanoví čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 442/2007, výše v současné době platného cla závisí na konkrétním typu výrobku a pohybuje se v rozpětí mezi 29,26 EUR za tunu a 33,25 EUR za tunu.
(45)
Protože clo stanovené na základě současně platného dumpingového rozpětí je vyšší než současně platné clo, měl by být přezkum zastaven bez změny úrovně cla uplatněného pro žadatele, které by mělo být zachováno na úrovni sazby konečného antidumpingového cla stanoveného v původním šetření.
E. ZÁVAZKY
(46)
Žadatel vyjádřil zájem poskytnout závazek, avšak nepředložil dostatečně podloženou nabídku závazku ve lhůtách stanovených v čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Komise tak nemohla žádnou nabídku závazku přijmout. Byl však učiněn závěr, že kvůli složitosti několika aspektů, konkrétně 1) nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž uvedená nestálost není dostatečně odůvodněna klíčovou nákladovou položkou, a 2) zvláštní situaci na trhu ohledně dotčeného výrobku (mimo jiné kvůli omezenému dovozu vývozce, který je předmětem tohoto přezkumu), je nutno zvážit, zda by byl závazek kombinující indexovanou minimální cenu a množstevní strop proveditelný.
(47)
Jak bylo uvedeno výše, kvůli zmíněné složitosti žadatel nebyl schopen formulovat v zákonné lhůtě přijatelný závazek. Rada se proto domnívá, že by žadateli mělo být výjimečně povoleno dokončit nabídku závazku po uplynutí předepsané lhůty, avšak nejpozději deset kalendářních dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(48)
Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr doporučit zastavení probíhajícího přezkumu a zachování stávajících antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku vyráběného žadatelem. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Jediný článek
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření uložených na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházejících z Ukrajiny kódů 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se zastavuje beze změny platných antidumpingových opatření.
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. března 2008.
REGOLAMENTO (CE) N. 237/2008 DEL CONSIGLIO
del 10 marzo 2008
che chiude il riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 384/96 relativo al dazio antidumping sulle importazioni di nitrato di ammonio originario, fra l’altro, dell’Ucraina
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafo 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Misure vigenti
(1)
Il 22 gennaio 2001, con il regolamento (CE) n. 132/2001 (2), il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo di 33,25 EUR per tonnellata («le misure esistenti») sulle importazioni di nitrato di ammonio di cui ai codici NC 3102 30 90 e 3102 40 90 originario, fra l’altro, dell’Ucraina. L’inchiesta che ha portato all’istituzione di tali misure è denominata di seguito «l’inchiesta iniziale».
(2)
Il 17 maggio 2004, in seguito ad un riesame intermedio parziale, il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 993/2004 (3), ha esentato dai dazi antidumping istituiti dal regolamento (CE) n. 132/2001 le importazioni nella Comunità del prodotto in esame fabbricato da società i cui impegni sarebbero stati accettati dalla Commissione. Con il regolamento (CE) n. 1001/2004 della Commissione (4), gli impegni sono stati accettati per un periodo di sei mesi e con il regolamento (CE) n. 1996/2004 della Commissione (5), per un ulteriore periodo sino al 20 maggio 2005. Tali impegni avevano lo scopo di tenere conto di alcuni effetti dell’allargamento dell’Unione europea a venticinque Stati membri avvenuto il 1o maggio 2004.
(3)
Con il regolamento (CE) n. 945/2005, in seguito ad un riesame intermedio la cui portata era limitata alla definizione del prodotto in esame, il Consiglio ha deciso che era necessario chiarire la definizione del prodotto in esame e che le misure in vigore dovevano applicarsi al prodotto in esame qualora incorporato in altri concimi, proporzionalmente al loro contenuto di nitrato di ammonio, con altre sostanze e elementi nutritivi marginali.
(4)
In seguito ad un riesame in previsione della scadenza avviato nel gennaio 2006, il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 442/2007 (6), ha rinnovato queste misure al loro livello attuale per un periodo di due anni. Le misure consistono in dazi specifici.
2. Domanda di riesame
(5)
Una richiesta di riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3 del regolamento di base è stata presentata dalla società per azioni aperta Azot Cherkassy («il richiedente»), un produttore esportatore dell’Ucraina. La domanda si limitava all’esame del dumping concernente il richiedente.
(6)
Nella domanda, presentata a norma dell’articolo 11, paragrafo 3 del regolamento di base, il richiedente sosteneva che le circostanze relative al dumping che avevano portato all’istituzione delle misure in vigore erano cambiate e che tali cambiamenti erano duraturi. Il richiedente dichiarava inoltre che da un confronto tra il valore normale calcolato sulla base dei suoi costi o prezzi praticati sul mercato interno e i prezzi all’esportazione nella Comunità sarebbe emerso un dumping di gran lunga inferiore al livello delle misure in vigore. Pertanto, egli riteneva che per compensare il dumping non fosse più necessario mantenere le misure ai livelli attuali.
3. Inchiesta
(7)
Il 19 dicembre 2006, avendo constatato, sentito il comitato consultivo, che la domanda conteneva sufficienti elementi di prova prima facie, la Commissione ha annunciato l’apertura di un riesame intermedio parziale conformemente all’articolo 11, paragrafo 3 del regolamento di base con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (7).
(8)
Il riesame riguardava soltanto il dumping in relazione al richiedente. L’inchiesta relativa alle pratiche di dumping ha riguardato il periodo compreso fra il 1o ottobre 2005 e il 30 settembre 2006 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»).
(9)
La Commissione ha formalmente avvisato il richiedente, i rappresentanti del paese esportatore e l’associazione di produttori comunitari dell’apertura del riesame. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare per iscritto le proprie osservazioni e di chiedere un’audizione entro il termine stabilito nell’avviso di apertura.
(10)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(11)
Per ottenere le informazioni ritenute necessarie ai fini dell’inchiesta, la Commissione ha inviato il questionario al richiedente e ha ricevuto una risposta entro il termine fissato.
(12)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione del dumping e ha svolto visite di verifica presso la sede del richiedente a Cherkassy.
(13)
Le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare la chiusura del presente riesame e il mantenimento delle misure antidumping esistenti sulle importazioni del prodotto in esame fabbricato dal richiedente e tali parti hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni. Le osservazioni ricevute sono state debitamente esaminate e prese in considerazione se ritenute pertinenti.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(14)
Il prodotto in esame è lo stesso dell’inchiesta iniziale, quale precisato nel regolamento (CE) n. 945/2005, vale a dire concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso originari dell’Ucraina, classificabili ai codici NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ed ex 3105 90 91 (di seguito denominato «AN»). Il nitrato di ammonio è un concime azotato solido comunemente usato in agricoltura. È fabbricato a partire da ammoniaca e acido nitrico e ha un titolo di azoto superiore al 28 % in peso, in forma perlata (prills) o granulare.
2. Prodotto simile
(15)
Come l’inchiesta iniziale, anche l’inchiesta di riesame ha confermato che il nitrato di ammonio è un prodotto di base le cui caratteristiche fisiche fondamentali e qualità sono identiche indipendentemente dal paese di origine. L’AN fabbricato e venduto dal richiedente nel mercato interno ucraino e quello esportato verso la Comunità presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e sostanzialmente gli stessi impieghi. Tali prodotti sono perciò considerati un prodotto simile a norma dell’articolo 1, paragrafo 4 del regolamento di base. Poiché il presente riesame era limitato alla determinazione del dumping relativamente al richiedente, non sono state raggiunte conclusioni per quanto riguarda il prodotto fabbricato e venduto dell’industria comunitaria sul mercato della Comunità.
C. RISULTATI DELL’INCHIESTA
1. Valore normale
(16)
Per stabilire il valore normale, si è dapprima verificato che le vendite totali del richiedente sul mercato interno fossero rappresentative conformemente all’articolo 2, paragrafo 2 del regolamento di base, vale a dire che il volume totale di tali vendite rappresentasse almeno il 5 % del volume totale di vendite all’esportazione del richiedente verso la Comunità. L’inchiesta ha dimostrato che il richiedente vendeva solo un tipo di AN e che questo tipo era venduto in quantità rappresentative sul mercato interno.
(17)
Grazie a un confronto tra i prezzi netti di vendita sul mercato interno e il costo di produzione calcolato, la Commissione ha poi esaminato se le vendite di AN sul mercato interno potessero essere considerate eseguite nell’ambito di normali operazioni commerciali conformemente all’articolo 2, paragrafo 4 del regolamento di base.
(18)
Nel corso della valutazione del costo di produzione del richiedente è emerso che i costi del gas non si riflettevano adeguatamente nei suoi documenti contabili. Va osservato che i costi per l’energia, ad esempio per il gas, rappresentano una percentuale significativa dei costi di fabbricazione e dei costi di produzione complessivi.
(19)
Per quanto riguarda i costi del gas si è riscontrato che l’Ucraina importa dalla Russia la maggior parte del gas consumato per la produzione di nitrato di ammonio. A questo riguardo tutti i dati disponibili indicano che l’Ucraina importa il gas naturale dalla Russia a prezzi notevolmente inferiori ai prezzi di mercato pagati per il gas naturale in mercati non regolamentati. L’inchiesta ha rivelato che il prezzo del gas naturale esportato dalla Russia verso la Comunità era circa due volte superiore al prezzo del gas nel mercato interno ucraino. A norma dell’articolo 2, paragrafo 5 del regolamento di base, i costi del gas sostenuti dal richiedente sono stati pertanto adeguati in base alle informazioni di altri mercati rappresentativi.
(20)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni, il richiedente ha affermato che qualsiasi adeguamento del prezzo del gas da lui pagato sul mercato interno non era giustificato in quanto i documenti contabili della società esprimevano pienamente i costi legati all’attività di produzione e vendita del prodotto simile nel paese d’origine.
(21)
Tuttavia, se si esaminano i costi di produzione del prodotto simile a norma dell’articolo 2, paragrafo 5 del regolamento di base, occorre determinare se i costi quali figurano nei documenti contabili della società esprimano adeguatamente i costi di produzione e le spese di vendita del prodotto in esame. Si è riscontrato che non era così per i motivi esposti al precedente considerando 19.
(22)
Il richiedente ha inoltre affermato che il suo valore normale avrebbe dovuto essere basato sulle sue vendite del prodotto in esame nel mercato interno, sostenendo che non vi è motivo di ritenere che tali vendite non siano state effettuate nell’ambito di normali operazioni commerciali. A tale proposito va osservato che, al fine di determinare se le vendite sul mercato interno siano state effettuate nel corso di normali operazioni commerciali in termini di prezzo, vale a dire se siano risultate remunerative, occorre dapprima stabilire se i costi del richiedente costituiscano una base attendibile ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 5 del regolamento di base. Solo dopo aver stabilito in maniera attendibile i costi è possibile determinare quale metodo utilizzare per stabilire il valore normale. Come illustrato nel considerando 28 e in quelli successivi, dal confronto fra il prezzo netto di vendita sul mercato interno e il costo di produzione adeguato durante il PIR è emerso che nessuna vendita è stata effettuata sul mercato interno nell’ambito di normali operazioni commerciali. Per stabilire il valore normale non è stato possibile utilizzare i prezzi del richiedente sul mercato interno.
(23)
Il richiedente ha inoltre sostenuto che l’inchiesta era basata sui dati relativi al PIR e che pertanto le conclusioni non tenevano conto degli sviluppi avvenuti dopo tale periodo come, in particolare, il continuo incremento dei prezzi del gas e l’aumento del consumo interno di concimi in Ucraina. Si deve ricordare a tale proposito che, come previsto dall’articolo 6, paragrafo 1, del regolamento di base, ai fini di una conclusione rappresentativa, dev’essere scelto un periodo dell’inchiesta che per il dumping riguarda normalmente un periodo non inferiore ai sei mesi immediatamente precedenti l’inizio del procedimento. Si ricorda tuttavia che, conformemente alla prassi comunitaria usuale, il PIR relativo al dumping aveva una durata di un anno.
(24)
Si è esaminato se l’andamento dei prezzi del gas in Ucraina dopo il PIR dovesse essere preso in considerazione per determinare il margine di dumping del richiedente. Va osservato al riguardo che, ai sensi dell’articolo 6, paragrafo 1, del regolamento di base, le informazioni relative ad un periodo successivo al periodo dell’inchiesta non devono essere di norma, prese in considerazione. Conformemente ad una prassi consueta della Comunità, questa disposizione è stata interpretata nel senso che le circostanze relative ad un periodo successivo al PI possono essere prese in considerazione soltanto nel caso in cui siano palesi, incontrovertibili e durature. A tale riguardo, benché dopo il PIR sia stato osservato un incremento dei prezzi del gas, non è stato possibile stabilire con sufficiente sicurezza che tale incremento fosse effettivamente duraturo. Si è riscontrato che le informazioni disponibili sul futuro andamento dei prezzi del gas in Ucraina erano semplici stime più che dati verificabili relativi ai prezzi effettivi del gas. A norma dell’articolo 6, paragrafo 1, il ricorso a dati e informazioni successivi al PI (o, nel caso di riesami, al PIR) è autorizzato solo in casi eccezionali. Nel caso in esame la situazione non è stata considerata tale da giustificare il ricorso a dati e informazioni successivi al PIR. Il richiedente, inoltre, non ha motivato le sue argomentazioni dal momento che non ha presentato alcun elemento di prova del fatto che i dati relativi al periodo successivo al PIR fossero più rappresentativi di quelli riguardanti il PIR. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(25)
Per quanto riguarda l’aumento del consumo di concimi in Ucraina dopo il PIR, il richiedente non ha spiegato né mostrato in quale misura esso potesse ripercuotersi sulle conclusioni tratte a partire dalle informazioni relative al PIR. Il richiedente non ha quindi presentato informazioni sufficienti sulla base delle quali fosse possibile trarre conclusioni significative né erano disponibili altre informazioni che avrebbero potuto suffragare le sue affermazioni al riguardo. Poiché le eventuali conclusioni raggiunte su questa base sarebbero state puramente speculative gli argomenti del richiedente sono stati respinti.
(26)
Il prezzo del gas adeguato è stato calcolato sulla base del prezzo medio del gas russo venduto all’esportazione al confine tedesco-ceco (Waidhaus), al netto delle spese di trasporto. Waidhaus, la piazza principale per le vendite di gas russo all’UE, è il mercato più importante per il gas russo e applica prezzi che riflettono ragionevolmente i costi; può essere quindi considerato un mercato rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 5 del regolamento di base.
(27)
Il richiedente ha inoltre sostenuto che l’Ucraina acquista il gas a condizioni commerciali simili a quelle della Comunità e che i prezzi pagati dal richiedente nel 2007 per il gas erano superiori al prezzo del gas al confine russo-ucraino nello stesso periodo. Il richiedente non ha tuttavia presentato alcun elemento di prova a sostegno delle sue affermazioni e non è riuscito quindi a dimostrare che le condizioni indicate nel considerando 24 per prendere in considerazione fatti relativi al periodo successivo al PIR fossero soddisfatte. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(28)
Dal confronto tra il prezzo netto di vendita sul mercato interno e il costo di produzione adeguato durante il PIR è emerso che nessuna vendita è stata effettuata sul mercato interno nell’ambito di normali operazioni commerciali a norma dell’articolo 2, paragrafo 4 del regolamento di base.
(29)
Si è ritenuto pertanto che i prezzi praticati sul mercato interno non costituissero una base appropriata per stabilire il valore normale ed è stato necessario applicare un altro metodo. A norma dell’articolo 2, paragrafi 3 e 6 del regolamento di base, il valore normale è stato costruito sommando ai costi di produzione del prodotto in esame sostenuti dal richiedente, eventualmente adeguati come indicato nel considerando 19, un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) e per i profitti.
(30)
Non è stato possibile fissare gli importi relativi alle SGAV e ai profitti sulla base della frase introduttiva dell’articolo 2, paragrafo 6 del regolamento di base in quanto il richiedente non ha effettuato nel mercato interno vendite rappresentative del prodotto in esame nell’ambito di normali operazioni commerciali. Non è stato possibile applicare l’articolo 2, paragrafo 6, lettera a) del regolamento di base poiché solo il richiedente è oggetto dell’inchiesta. Non era applicabile nemmeno l’articolo 2, paragrafo 6, lettera b), perché anche il costo di fabbricazione del richiedente per i prodotti appartenenti alla stessa categoria generale di beni avrebbe dovuto essere adeguato per quanto riguarda i costi del gas, per i motivi di cui al considerando 19. Di conseguenza le SGAV e i profitti sono stati stabiliti conformemente all’articolo 2, paragrafo 6, lettera c), del regolamento di base.
(31)
Il mercato nordamericano ha fatto registrare un volume significativo di vendite nel mercato interno e un livello notevole di concorrenza da parte di società tanto nazionali quanto straniere. In merito, si è tenuto conto delle informazioni disponibili pubblicamente relative alle principali società operanti nel settore dei concimi. È risultato che i dati corrispondenti per i produttori nordamericani (statunitensi e canadesi) sarebbero stati i più idonei ai fini dell’inchiesta, data la ampia disponibilità di informazioni finanziarie pubbliche affidabili e complete di società quotate in tale zona del mondo. Di conseguenza, gli importi relativi alle SGAV e ai profitti sono stati fissati sulla base della media ponderata delle SGAV e dei profitti di tre produttori nordamericani, figuranti tra le più grandi società nel settore dei concimi azotati, per quanto riguarda le loro vendite nel mercato interno della stessa categoria generale di prodotti (concimi azotati). Questi tre produttori sono stati considerati rappresentativi del settore dei concimi azotati e i loro importi relativi alle SGAV e ai profitti sono stati quindi ritenuti rappresentativi dello stesso tipo di costi in genere sostenuti dalle società operanti con successo nel segmento di mercato in questione. Va osservato che nessun elemento indicava che la quota di profitto così determinata fosse superiore al profitto realizzato da altri produttori ucraini sulle vendite di prodotti della stessa categoria generale nel loro mercato interno.
(32)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni il richiedente ha affermato che esisteva una notevole differenza tra la situazione del mercato in Nord America e quella in Ucraina. Il richiedente non è riuscito tuttavia a spiegare tale presunta differenza e a presentare elementi a sostegno delle sue affermazioni. Non è riuscito neppure a proporre un’altra base adeguata per i calcoli; pertanto i suoi argomenti sono stati respinti.
2. Prezzo all’esportazione
(33)
Poiché il prodotto in esame è stato venduto ed esportato ad acquirenti indipendenti nella Comunità, il prezzo all’esportazione è stato stabilito a norma dell’articolo 2, paragrafo 8 del regolamento di base, vale a dire in funzione del prezzo all’esportazione effettivamente pagato o pagabile.
3. Confronto
(34)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione sono stati messi a confronto a livello franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Al fine di garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, sono stati effettuati adeguamenti per tenere debitamente conto delle differenze che influenzano i prezzi e la loro comparabilità, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10 del regolamento di base. Di conseguenza sono stati operati adeguamenti per le differenze nei costi di trasporto, manipolazione, carico e altre spese accessorie, se del caso e in base a prove verificate.
(35)
Dopo la comunicazione delle conclusioni, l’associazione di produttori comunitari ha affermato che le tariffe ferroviarie ucraine per il trasporto, fra l’altro, del prodotto in esame esportato verso la Comunità erano artificialmente basse e dovevano pertanto essere oggetto di un adeguamento. Dall’inchiesta non è tuttavia emerso che i documenti contabili del richiedente non tenessero adeguatamente conto delle spese di trasporto in Ucraina. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
4. Margine di dumping
(36)
Il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 11 del regolamento di base.
(37)
Dal confronto è emerso un margine di dumping del 38,2 %, espresso in percentuale del prezzo cif franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto.
5. Carattere duraturo del mutamento di circostanze
(38)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 3 del regolamento di base, si è esaminato se il mutamento delle circostanze relative al dumping potesse essere ritenuto di carattere duraturo.
(39)
In tale contesto è stato osservato che il margine di dumping attualmente applicabile al richiedente era stato stabilito nell’inchiesta iniziale utilizzando un valore normale determinato in base ai dati relativi a un produttore in un paese terzo ad economia di mercato conformemente all’articolo 2, paragrafo 7 del regolamento di base. Nel presente riesame, tuttavia, il valore normale è stato calcolato in base alle informazioni relative ai dati del richiedente conformemente all’articolo 2, paragrafi da 1 a 6 del regolamento di base, dopo che all’Ucraina è stato concesso lo status di paese ad economia di mercato modifica del regolamento di base mediante il regolamento (CE) n. 2117/2005.
(40)
Nessun elemento indicava che il livello del valore normale o il prezzo all’esportazione stabilito per il richiedente nella presente inchiesta non dovessero essere considerati duraturi. Si potrebbe argomentare che l’andamento dei prezzi del gas naturale, quale materia prima principale, potrebbe incidere in misura significativa sul valore normale. Si è ritenuto tuttavia che gli effetti dell’incremento dei prezzi inciderebbero su tutti gli operatori presenti nel mercato e avrebbero pertanto un impatto tanto sul valore normale quanto sul prezzo all’esportazione.
(41)
Il prezzo all’esportazione del richiedente verso la Comunità durante il PIR è risultato simile a quello delle sue esportazioni verso altri paesi cui sono state vendute quantità considerevolmente maggiori durante il PIR.
(42)
Pertanto, sebbene il margine di dumping emerso durante il PIR si fondi su un volume relativamente modesto di esportazioni del richiedente verso la Comunità, esistono ragioni per ritenere che il margine di dumping riscontrato si basi su un mutamento di circostanze di carattere duraturo.
D. CHIUSURA DEL RIESAME
(43)
Dato che nell’inchiesta iniziale il dazio era stato imposto sotto forma di un importo specifico per tonnellata, esso dovrebbe assumere la stessa forma nella presente inchiesta. Il dazio calcolato sulla base dell’attuale margine di dumping sarebbe pari a 47 EUR per tonnellata.
(44)
Si ricorda che, come illustrato nel considerando 59 del regolamento (CE) n. 132/2001, al momento di istituire le misure definitive nel 2001, per determinare l’importo del dazio definitivo da applicare è stato utilizzato il margine di pregiudizio conformemente al principio del dazio minore. Come definito nell’articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 442/2007, il dazio attualmente in vigore dipende dal tipo specifico di prodotto e varia tra 29,26 EUR e 33,25 EUR per tonnellata.
(45)
Poiché il dazio stabilito sulla base dell’attuale margine di dumping è più elevato del dazio attualmente in vigore, è opportuno chiudere il riesame senza modificare il livello del dazio applicabile al richiedente, che va mantenuto al livello del dazio antidumping definitivo stabilito nell’inchiesta iniziale.
E. IMPEGNI
(46)
Il richiedente si è detto interessato ad offrire un impegno, ma non ha presentato un’offerta sufficientemente circostanziata entro i termini di cui all’articolo 8, paragrafo 2 del regolamento di base. Pertanto la Commissione non ha potuto accettare alcuna offerta d’impegno. Si ritiene tuttavia che, a causa della complessità di vari aspetti, ovvero 1) la volatilità del prezzo del prodotto in esame, che richiederebbe una forma di indicizzazione dei prezzi minimi anche se il principale fattore di costo non spiega in maniera sufficiente tale volatilità, e 2) la particolare situazione del mercato del prodotto in esame (il fatto, tra l’altro, che le importazioni dall’esportatore oggetto del presente riesame siano limitate), sia necessario considerare l’attuabilità di un impegno che combini un prezzo minimo indicizzato e un massimale quantitativo.
(47)
Come indicato sopra, a causa di tale complessità il richiedente non è riuscito a presentare un’offerta di impegno accettabile entro il termine prescritto. Di conseguenza il Consiglio ritiene che il richiedente debba essere eccezionalmente autorizzato a completare la sua offerta di impegno dopo la scadenza del termine prescritto, ma comunque entro dieci giorni di calendario dall’entrata in vigore del presente regolamento.
F. COMUNICAZIONE DELLE INFORMAZIONI
(48)
Le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intende chiudere il presente riesame e mantenere il dazio antidumping in vigore sulle importazioni del prodotto in esame fabbricato dal richiedente. Tutte le parti hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni. Le loro osservazioni sono state prese in considerazione se giustificate e suffragate da elementi di prova,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo unico
Il riesame intermedio parziale delle misure antidumping applicabili alle importazioni di concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, classificabili ai codici NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ed ex 3105 90 91 e originari dell’Ucraina, avviato a norma dell’articolo 11, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 384/96 è chiuso senza modifiche delle misure antidumping in vigore.
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 10 marzo 2008.