NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 826/2009
ze dne 7. září 2009,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1659/2005 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského Společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Stávající opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 1659/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření má formu valorického cla ve výši 39,9 %, s výjimkou šesti společností výslovně uvedených v původním nařízení, na které se vztahují individuální sazby cla.
2. Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (dále jen „DSRM“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků vyráběných DSRM činí 27,7 %.
(3)
Žadatel ve své žádosti o prozatímní přezkum tvrdil, že se okolnosti, na jejichž základě bylo opatření uloženo, změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel namítal, že ze srovnání jeho cen na domácím trhu a výrobních nákladů a vývozních cen do Společenství vyplývá, že dumpingové rozpětí je výrazně nižší než současná úroveň opatření. Proto podle této společnosti k vyrovnání dumpingu není nadále nutno zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl zřejmé důkazy o tom, že splňuje kritéria tržního zacházení.
3. Zahájení
(4)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k DSRM. Oznámení o zahájení přezkumu Komise zveřejnila dne 12. června 2008 v Úředním věstníku Evropské unie (3) a zahájila šetření.
4. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Dotčený výrobek v prozatímním přezkumu je stejný jako dotčený výrobek popsaný v původním nařízení, tj. chemicky vázané, nepálené magnezitové cihly, jejichž magnesiová složka obsahuje alespoň 80 % MgO, ať obsahují magnezit, či nikoli, pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 a ex 6815 99 90 (kódů TARIC 6815910010, 6815991020 a 6815999020).
(6)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do Společenství, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v USA, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
5. Zúčastněné strany
(7)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Společenství, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Společnosti DSRM a společnostem ve spojení byl zaslán formulář žádosti o tržní zacházení a dotazník. Všechny tyto společnosti odpověděly ve stanovených lhůtách. Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala pro svou analýzu za nezbytné, a provedla inspekce na místě v provozovnách těchto společností:
a)
ČLR
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (žadatel), Dashiqiao, Liaoning Province;
b)
Itálie
-
Duferco Commerciale S.p.A., Genova;
c)
Francie
-
Duferco, Aubervilliers;
d)
Švýcarsko
-
Duferco SA, Lugano.
6. Období šetření
(9)
Šetření dumpingu se zaměřilo na období od 1. ledna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období šetření“).
B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Tržní zacházení
(10)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že pokud jde o výrobu a prodej obdobného výrobku, převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
zákony o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu,
-
převody měn se provádí podle tržních kurzů.
(11)
Žadatel požádal o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení tím, že ve stanoveném termínu předložil náležitě podložený formulář žádosti o tržní zacházení. Informace a údaje uvedené ve formuláři byly následně prověřeny při šetření na místě.
(12)
Šetření ukázalo, že žadatel splňuje všech pět kritérií tržního zacházení. Bylo zjištěno, že během období šetření přijímala společnost DSRM obchodní rozhodnutí bez zásahů státu a neexistovala zkreslení týkající se podmínek netržního hospodářství. Na společnost DSRM se vztahují čínské zákony o úpadku a o vlastnictví bez výjimek. Společnost má jednoznačné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem, a bylo shledáno, že účetní systém a jeho používání je v souladu s obecně mezinárodně uznávanými zásadami účetnictví a IAS. Bylo zjištěno, že náklady a ceny odrážejí tržní hodnoty a převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(13)
Z důvodu výše uvedených skutečností a úvah mohlo být žadateli přiznáno tržní zacházení.
(14)
Výrobnímu odvětví Společenství, žadateli a orgánům vyvážející země byla dána možnost vyjádřit se ke zjištěním, která se týkají tržního zacházení. Žadatel a výrobní odvětví Společenství následně předložili své připomínky.
(15)
Zástupci výrobního odvětví Společenství namítali, že žadatel nedodržel první kritérium, neboť kvůli různým vývozním omezením uloženým čínskou vládou na hlavní surovinu potřebnou k výrobě dotčeného výrobku došlo ke zkreslení cen surovin na domácím trhu. V důsledku toho mohou čínští výrobci magnezitových cihel získávat suroviny za lepších podmínek než jejich konkurenti v jiných zemích.
(16)
Za účelem prošetření tohoto tvrzení byly prověřeny nákupní ceny hlavní suroviny, magnézie, pro DSRM a veřejně stanovené ceny magnézie z ČLR (zdroj: Price Watch/Industrial minerals) poskytnuté výrobním odvětvím Společenství. Ze srovnání vyplynulo, že cenový rozdíl v období šetření nemohl být považován za výrazný. Dále mohlo být během šetření ověřeno, že DSRM měla při nákupu magnézie možnost volby mezi různými dodavateli a ceny byly vyjednány bez jakéhokoli zásahu ze strany státu. Proto se zdá, že případné zkreslení cen surovin nemělo na tuto konkrétní společnost během období šetření výrazný dopad.
(17)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by DSRM mělo být přiznáno tržní zacházení.
2. Běžná hodnota
(18)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejdříve zjištěno, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku DSRM byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Společenství reprezentativní. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje činí alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Společenství. Bylo zjištěno, že se veškerý prodej DSRM na domácím trhu uskutečňoval v reprezentativních objemech.
(19)
Následně byly určeny typy obdobného výrobku prodávané společností DSRM na domácím trhu, které byly shodné a přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství.
(20)
Pro každý typ výrobku prodávaný společností DSRM na domácím trhu, o kterém bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda je domácí prodej pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního typu výrobku byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto typu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového vývozu srovnatelného typu výrobku do Společenství.
(21)
Rovněž bylo zjišťováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toho bylo dosaženo stanovením podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu dotčeného výrobku během období šetření nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(22)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření.
(24)
Pokud za účelem stanovení běžné hodnoty nemohly být pro určitý typ výrobku prodávaný společností DSRM použity ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V tomto případě použila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení se výše prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí stanovily na základě průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí zaznamenaných při prodeji obdobného výrobku společností DSRM v běžném obchodním styku.
3. Vývozní cena
(25)
Vzhledem k tomu, že byl veškerý prodej na vývoz do Společenství uskutečněn prostřednictvím společností ve spojení s DSRM ve Společenství nebo ve Švýcarsku, musela být podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena ze závodu vypočítána na základě ceny, za jakou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány prvnímu nezávislému kupci ve Společenství, náležitě upravené s přihlédnutím ke všem nákladům, které byly vynaloženy mezi dovozem a opětovným prodejem, a k přiměřenému rozpětí pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V této souvislosti byly použity prodejní, správní a režijní náklady dovozců ve spojení.
(26)
Pokud jde o přiměřený zisk dovozce, který má být pro tento účel použit, vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici údaje od dovozců, kteří nejsou ve spojení, neboť stávající prozatímní přezkum je omezen na prošetření dumpingu ve vztahu k jedné společnosti, vycházelo se u ziskového rozpětí ze zisku dosaženého jedním spolupracujícím dovozcem, který není ve spojení, z původního šetření.
(27)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací tvrdila DSRM, že sazba prodejních, správních a režijních nákladů použitá při výpočtu vývozní ceny pro jednoho z jejích dovozců ve spojení neodpovídá skutečnosti, neboť byla vypočtena jako podíl z celkového obratu, aniž by byla zohledněna skutečnost, že prodej uskutečněný touto společností byl převážně založen na provizích a že do obratu byla zahrnuta pouze výše provize.
(28)
S ohledem na toto tvrzení Komise přezkoumala důkazy shromážděné během inspekce v prostorách tohoto dovozce ve spojení. Na základě toho bylo tvrzení DSRM shledáno opodstatněným a sazba prodejních, správních a režijních nákladů použitá při výpočtu početně zjištěné vývozní ceny prostřednictvím tohoto dovozce ve spojení byla následně upravena. Rovněž bylo zjištěno, že tato upravená sazba prodejních, správních a režijních nákladů je v souladu se zjištěními týkajícími se ostatních dovozců ve spojení.
4. Srovnání
(29)
Průměrná běžná hodnota a průměrná vývozní cena každého typu dotčeného výrobku byly srovnány na základě ceny ze závodu, na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní nepřímého zdanění. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, poskytnutí úvěru a skutečně zaplacená antidumpingová cla.
(30)
Šetřením se zjistilo, že DPH zaplacená z prodeje na vývoz nebyla vrácena (a to ani částečně, jak tomu bylo v původním šetření). Při poskytnutí informací žadateli podle článku 20 základního nařízení bylo proto uvedeno, že vývozní cena i běžná hodnota budou stanoveny na základě zaplacené nebo splatné DPH. Žadatel namítal, že takový postup je v rozporu se zákonem. V souvislosti s jeho argumenty se uvádí následující.
(31)
Za prvé, pokud jde o argument, že v původním šetření byly použity jiné postupy (tj. odpočet DPH od běžné hodnoty i od vývozní ceny), je nutno zdůraznit, že okolnosti v období přezkumného šetření nebyly stejné jako okolnosti v původním období šetření. Zatímco během původního období šetření, jak je uvedeno výše, byla DPH částečně vrácena, což si vyžádalo úpravu podle čl. 2 odst. 10, během období přezkumného šetření nebyla DPH z prodeje na vývoz vrácena vůbec. Proto nebylo nutné provést úpravu o výši DPH ani u vývozní ceny, ani u běžné hodnoty. Přestože uvedené skutečnosti lze označit za změnu postupů, podle čl. 11 odst. 9 základního nařízení je to oprávněné, neboť došlo ke změně okolností.
(32)
Druhým argumentem žadatele je, že metoda použitá v tomto přezkumu uměle zvýší dumpingové rozpětí. Tento argument nelze přijmout, neboť použitá metoda je neutrální. Má totiž stejný účinek rovněž tehdy, pokud společnost například v případě některých výrobků nebo transakcí prodává zboží do Společenství za vývozní cenu, která není dumpingová. Jinými slovy, i kdyby zahrnutí DPH do obou stran rovnice vedlo ke zvýšení rozdílu mezi oběma hodnotami, totéž by platilo rovněž v případech, kdy se o dumping nejedná.
5. Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(34)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti DSRM, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Společenství před proclením, činí 14,4 %.
C. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(35)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda zjištěné změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(36)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo společnosti DSRM přiznáno tržní zacházení, protože její účetnictví nebylo v souladu s mezinárodně uznávanými zásadami účetnictví a IAS. Bylo jí však přiznáno individuální zacházení.
(37)
Dne 8. prosince 2006, tedy po ukončení původního šetření, se společnost DSRM stala společným podnikem (joint venture) s čínskou a zahraniční účastí, v němž působí skupina Duferco jako zahraniční akcionář s 25% účastí. Ze stávajícího šetření vyplynulo, že tato forma podílnictví vyvolala zásadní změny v řídicích a účetních postupech společnosti DSRM. Společnost DSRM totiž získala v oblasti řízení, účetnictví a finanční kontroly know-how a podporu skupiny Duferco a stala se součástí mezinárodní prodejní sítě Duferco. Důkazy získané a ověřené během šetření rovněž potvrzují, že tyto změny v podnikové struktuře společnosti žadatele jsou trvalé povahy.
(38)
Na rozdíl od původního šetření, v jehož rámci byla běžná hodnota založena na údajích získaných ze srovnatelné země, vyplynulo z údajů získaných a ověřených během stávajícího přezkumu, že společnosti DSRM může být přiznáno tržní zacházení, a v důsledku toho je možné při výpočtu dumpingu vycházet z jejích vlastních údajů. Výsledek tohoto výpočtu ukazuje, že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má tedy za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění současného přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že tyto změny se považují za trvalé.
D. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(40)
S ohledem na výsledky šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku společnosti DSRM na 14,4 %.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 1659/2005, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Tyto připomínky byly v odůvodněných případech vzaty v úvahu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1659/2005 se položka týkající se společnosti Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd. nahrazuje tímto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
„Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd., Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČLR
14,4 %
A638“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. září 2009.
REGOLAMENTO (CE) N. 826/2009 DEL CONSIGLIO
del 7 settembre 2009
recante modifica del regolamento (CE) n. 1659/2005 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati mattoni di magnesia originari della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafo 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 1659/2005 (2) («il regolamento originario») il Consiglio ha imposto un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati mattoni di magnesia originari della Repubblica popolare cinese («RPC»). Le misure consistono in un dazio ad valorem del 39,9 %, fatta eccezione per sei società specificamente menzionate nel regolamento originario, soggette ad aliquote del dazio individuali.
2. Domanda di riesame
(2)
Nel 2008 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base («il riesame intermedio»). La domanda, vertente unicamente sull’esame del dumping, è stata presentata da un produttore esportatore cinese, la Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited («DSRM» oppure «il richiedente»). L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile ai prodotti fabbricati dalla DSRM è pari al 27,7 %.
(3)
Nella domanda di riesame intermedio il richiedente sosteneva che le circostanze che erano all’origine delle misure istituite erano cambiate e che tale cambiamento era di natura permanente. Secondo il richiedente un confronto tra i prezzi da lui applicati sul mercato interno, i suoi costi di produzione e i suoi prezzi all’esportazione nella Comunità indica inoltre che il margine di dumping è notevolmente più basso rispetto all’attuale livello della misura. Di conseguenza, per eliminare il dumping non sarebbe più necessario mantenere la misura al suo livello attuale. In particolare, il richiedente ha fornito elementi di prova prima facie per dimostrare il rispetto dei criteri per il trattamento riservato alle imprese operanti in economia di mercato («TEM»).
3. Apertura
(4)
Avendo determinato, previa consultazione del comitato consultivo, che sussistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame intermedio parziale, la Commissione ha deciso di avviare un riesame intermedio a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, vertente unicamente sull’esame del dumping per quanto riguarda la DSRM. Il 12 giugno 2008 la Commissione ha pubblicato un avviso di apertura nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (3) e ha avviato un’inchiesta.
4. Prodotto in esame e prodotto simile
(5)
Il prodotto in esame è identico a quello descritto nel regolamento originario, ovvero mattoni di magnesia non cotti, agglomerati con un legante chimico, la cui componente di magnesia contiene almeno l’80 % di MgO, contenenti o meno magnesite, originari della Repubblica popolare cinese («prodotto in esame»), attualmente classificati ai codici NC ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 ed ex 6815 99 90 (codici TARIC 6815910010, 6815991020 e 6815999020).
(6)
Di conseguenza, il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno cinese e quello esportato nella Comunità, nonché il prodotto fabbricato e venduto negli USA hanno le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e gli stessi usi, e possono pertanto essere considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
5. Parti interessate
(7)
La Commissione ha informato ufficialmente dell’apertura del riesame intermedio l’industria comunitaria, il richiedente e le autorità del paese esportatore. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di far conoscere il loro punto di vista per iscritto e richiedere di essere ascoltate entro i termini stabiliti dall’avviso di apertura. Sono s tate sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(8)
La DSRM e le società con le quali è collegata hanno ricevuto un modulo di domanda di trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») e un questionario e hanno tutte risposto entro i termini previsti. La Commissione ha ricercato e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini dell’analisi ed ha effettuato visite di verifica dei locali delle seguenti società:
a)
in RPC
-
Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (il richiedente), Dashiqiao, provincia di Liaoning
b)
in Italia
-
Duferco Commerciale SpA, Genova
c)
in Francia
-
Duferco, Aubervilliers
d)
in Svizzera
-
Duferco SA, Lugano
6. Periodo dell’inchiesta
(9)
L’inchiesta relativa alle pratiche di dumping riguarda il periodo che va dal 1o gennaio 2007 al 31 marzo 2008 («periodo dell’inchiesta» o «PI»).
B. ESITO DELL’INCHIESTA
1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(10)
Ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni provenienti dalla RPC, il valore normale è determinato a norma dei paragrafi da 1 a 6 del detto articolo 2 nel caso dei produttori per i quali sia accertata la rispondenza ai criteri stabiliti dall’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del medesimo regolamento, ovvero quando è dimostrata la prevalenza di condizioni di economia di mercato relativamente alla produzione e alla vendita del prodotto simile. Riassumendo, si tratta dei seguenti criteri:
-
le decisioni delle imprese vengono prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali, e i costi riflettono i valori di mercato,
-
le imprese dispongono di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente, che sono d’applicazione in ogni caso in linea con le norme internazionali in materia di contabilità (IAS - International Accounting Standards),
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato,
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono stabilità e certezza del diritto,
-
le conversioni del tasso di cambio vengono effettuate ai tassi di mercato.
(11)
Il richiedente ha chiesto il TEM ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e ha presentato il modulo di richiesta del TEM debitamente compilato ed entro le scadenze fissate. Le informazioni e i dati presentati attraverso il modulo sono stati oggetto di una verifica in loco.
(12)
È risultato che il richiedente soddisfa tutti e cinque i criteri per il TEM. È stato constatato che, durante il PI, la DSRM ha adottato le proprie decisioni commerciali senza interferenze statali e senza distorsioni connesse a condizioni di economia non di mercato. La DSRM è soggetta alla legislazione cinese in materia fallimentare e di proprietà, senza alcuna deroga. La società possiede una serie di documenti contabili e un sistema contabile soggetti a una revisione contabile indipendente e la sua prassi è stata ritenuta conforme ai principi contabili generalmente riconosciuti a livello internazionale e alle norme contabili internazionali (IAS). I costi e i prezzi riflettono i valori di mercato e le conversioni dei tassi di cambio sono effettuate ai tassi di mercato.
(13)
Sulla base degli elementi e delle considerazioni appena esposti, al richiedente è stato concesso il TEM.
(14)
L’industria comunitaria, il richiedente e le autorità del paese esportatore hanno avuto la possibilità di fare osservazioni sulle risultanze relative al TEM. In seguito il richiedente e l’industria comunitaria hanno presentato le loro osservazioni.
(15)
L’industria comunitaria ha affermato che il richiedente non rispetta il criterio numero uno, perché le varie restrizioni all’esportazione imposte dal governo cinese sulla materia prima principale necessaria per fabbricare il prodotto in esame hanno indotto una distorsione dei prezzi di tale materia prima sul mercato nazionale. Di conseguenza i produttori cinesi di mattoni di magnesia possono ottenere la materia prima a condizioni migliori rispetto ai loro competitori in altri paesi.
(16)
Per verificare tale affermazione sono stati esaminati i prezzi di acquisto della materia prima principale, cioè la magnesia, da parte della DSRM e le quotazioni pubbliche della magnesia cinese (fonte: Price Watch/Industrial minerals) fornite dall’industria comunitaria. Dal confronto è risultato che la differenza di prezzo nel PI non si poteva considerare significativa. Inoltre durante l’inchiesta è stato possibile accertare che la DSRM era libera di acquistare magnesia da vari fornitori e che i prezzi venivano negoziati senza alcuna interferenza statale. Su tale base risulta che le eventuali distorsioni dei prezzi della materia prima non hanno avuto un impatto significativo su tale specifica società durante il PI.
(17)
In considerazione di quanto appena esposto si confermano i risultati e le conclusioni secondo i quali alla DSRM viene concesso il TEM.
2. Valore normale
(18)
Per determinare il valore normale, si è analizzato in primo luogo se le vendite interne totali del prodotto simile da parte della DSRM fossero rappresentative rispetto al totale delle sue vendite all’esportazione verso la Comunità. Conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, le vendite interne vengono considerate rappresentative quando il loro volume totale equivale almeno al 5 % del volume totale delle vendite all’esportazione verso la Comunità. Si è constatato che tutte le vendite della DSRM sul mercato interno configuravano volumi rappresentativi.
(19)
Sono stati successivamente identificati i tipi del prodotto simile venduti sul mercato interno dalla DSRM che risultavano essere identici o direttamente comparabili a quelli esportati verso la Comunità.
(20)
Per ciascun tipo di prodotto venduto dalla DSRM sul mercato interno e ritenuto direttamente comparabile al tipo esportato verso la Comunità, si è stabilito se le vendite interne fossero sufficientemente rappresentative ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite interne di un determinato tipo sono state considerate sufficientemente rappresentative quando, per il periodo d’inchiesta, il volume totale delle vendite interne di questo tipo corrispondeva al 5 % o più del volume totale delle vendite del tipo comparabile esportato verso la Comunità.
(21)
Si è inoltre esaminato se le vendite interne di ciascun tipo di prodotto potessero essere considerate come effettuate nel corso di operazioni commerciali normali, conformemente all’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tale scopo si è determinata, per ciascun tipo di prodotto in esame nel corso del PI, la proporzione di vendite con margine di profitto a clienti indipendenti sul mercato interno.
(22)
Quando il volume delle vendite di un tipo di prodotto, venduto a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava oltre l’80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e il prezzo medio ponderato per quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo unitario di produzione, il valore normale è stato calcolato sulla base del prezzo effettivo praticato sul mercato interno. Quest’ultimo è stato calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, anche non remunerative, di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(23)
Quando il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l’80 % o una percentuale inferiore all’80 % del volume totale delle vendite di quel tipo, o il prezzo medio ponderato di quel tipo di prodotto era inferiore al costo unitario di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto effettuate durante il PI.
(24)
Quando, per stabilire il valore normale, non è stato possibile utilizzare i prezzi di un particolare tipo di prodotto praticati sul mercato interno dalla DSRM, è stato necessario ricorrere ad un altro metodo. La Commissione ha quindi fatto ricorso ad un valore normale costruito. Di conseguenza, in conformità dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, il valore normale è stato costruito sommando ai costi di produzione dei tipi di prodotto esportati un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita («SGAV») e per il profitto. A norma dell’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, gli importi per le spese generali, amministrative e di vendita e il margine di profitto si basavano sulle spese generali, amministrative e di vendita e sul margine di profitto medi della DSRM relativi ad operazioni commerciali normali con il prodotto simile.
3. Prezzo all’esportazione
(25)
Poiché tutte le vendite all’esportazione nella Comunità sono state effettuate attraverso società collegate alla DSRM stabilite o nella Comunità o in Svizzera, il prezzo franco fabbrica all’esportazione è stato costruito, a norma dell’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, sulla base del prezzo al quale i prodotti importati sono stati rivenduti per la prima volta a un acquirente indipendente nella Comunità, previo adeguamento per tenere conto dell’insieme dei costi sostenuti tra l’importazione e la rivendita e previa maggiorazione di un importo ragionevole a titolo delle spese di vendita, delle spese amministrative e delle altre spese generali e del margine di profitto. In tale contesto sono stati utilizzati i costi SGAV degli importatori collegati.
(26)
Per quanto riguarda il margine ragionevole di profitto dell’importatore da utilizzare a tal fine, in mancanza di dati di importatori indipendenti, dato che l’attuale riesame intermedio parziale si limita ad accertare il dumping in relazione a una società, il margine di profitto è stato basato sul profitto ottenuto da un importatore indipendente che aveva collaborato all’inchiesta iniziale.
(27)
Per quanto riguarda la comunicazione delle informazioni finali, la DSRM ha affermato che la quota di SGAV impiegata per costruire il prezzo all’esportazione per uno dei suoi importatori collegati non rifletteva la realtà, poiché era stata calcolata quale quota del fatturato totale, senza tenere conto del fatto che la maggior parte delle vendite effettuate da tale società erano su commissione e che nel fatturato era stato incluso solo l’importo della commissione.
(28)
La Commissione ha quindi esaminato nuovamente le informazioni rilevate durante il sopralluogo presso la sede di tale importatore collegato. Su tale base l’affermazione della DSRM è risultata motivata ed è stata riveduta la quota di SGAV relativa a tale importatore collegato, impiegata per calcolare il prezzo all’esportazione costruito. La quota di SGAV riveduta è risultata anche conforme ai risultati relativi agli altri importatori collegati.
4. Confronto
(29)
Il valore medio normale è stato confrontato con il prezzo medio all’esportazione di ogni tipo del prodotto in esame, franco fabbrica, allo stesso stadio commerciale e allo stesso livello di imposizione indiretta. Onde garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto conto, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze inerenti a vari fattori che, secondo quanto sostenuto e dimostrato, incidevano sui prezzi e sulla loro comparabilità. A tal fine, ove possibile e giustificato, sono stati effettuati adeguamenti per i costi di trasporto e le spese di assicurazione, movimentazione e carico, per i costi del credito e per i dazi antidumping effettivamente versati.
(30)
Dall’inchiesta è risultato che l’IVA versata sulle vendite all’esportazione non era stata rimborsata (nemmeno parzialmente, come nell’inchiesta iniziale). Nelle informazioni fornite al richiedente in applicazione dell’articolo 20 del regolamento di base veniva quindi indicato che sia il prezzo all’esportazione che il valore normale sarebbero stati stabiliti sulla base dell’IVA versata o da versare. Il richiedente obietta che tale metodo è illegale. In relazione a tale affermazione va osservato quanto segue.
(31)
Innanzitutto, per quanto riguarda l’affermazione secondo la quale nell’inchiesta iniziale era stato seguito un altro metodo (ovvero era stata dedotta l’IVA sia dal valore normale che dal prezzo all’esportazione), va sottolineato che le circostanze applicabili durante il periodo dell’inchiesta di riesame («PIR») non erano identiche a quelle applicabili durante il periodo dell’inchiesta iniziale. Mentre durante il periodo dell’inchiesta iniziale, come indicato sopra, l’IVA era stata parzialmente rimborsata, rendendo necessario un adeguamento secondo l’articolo 2, paragrafo 10, durante il PIR l’IVA sulle vendite all’esportazione non è stata rimborsata. Di conseguenza non era necessario effettuare alcun adeguamento, né per quanto riguarda l’IVA, né per quanto riguarda il prezzo all’esportazione o il valore normale. Anche se questo modo di procedere potesse essere definito un cambiamento di metodo, sarebbe motivato dal disposto dell’articolo 11, paragrafo 9, del regolamento di base in quanto le circostanze erano diverse.
(32)
In secondo luogo il richiedente afferma che il metodo impiegato nel presente riesame renderebbe artificialmente ampio il margine di dumping. Questa obiezione non può essere accolta. Il metodo impiegato è neutro, ovvero produce lo stesso effetto anche se, ad esempio, per taluni prodotti o transazioni la società vende alla Comunità a un prezzo all’esportazione che non causa dumping. In altre parole, anche supponendo che l’inclusione dell’IVA in entrambe le parti dell’equazione faccia aumentare la differenza tra i due elementi, questo succederebbe anche per i modelli per i quali non vi era dumping.
5. Margine di dumping
(33)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, la media ponderata del valore normale per ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione del tipo corrispondente del prodotto in esame. Il confronto ha dimostrato l’esistenza di pratiche di dumping.
(34)
Il margine di dumping della DSRM espresso in percentuale del prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, è stato constatato al 14,4 %.
C. CARATTERE DURATURO DEL MUTAMENTO DELLE CIRCOSTANZE
(35)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, si è esaminato anche se il cambiamento delle circostanze constatato potesse ragionevolmente essere considerato permanente.
(36)
Al riguardo si ricorda che durante l’inchiesta iniziale la DSRM non aveva ottenuto il TEM perché la sua contabilità non era conforme ai principi riconosciuti a livello internazionale e alle norme contabili internazionali. Le era comunque stato concesso il trattamento individuale.
(37)
L’8 dicembre 2006, cioè successivamente all’inchiesta iniziale, la DSRM è diventata una joint-venture cino-straniera con il gruppo Duferco quale azionista straniero con una partecipazione del 25 %. L’inchiesta attuale ha dimostrato che tale partecipazione ha indotto modifiche fondamentali nella gestione e nelle prassi contabili della DSRM. La DSRM ha infatti acquisito le conoscenze e il sostegno della Duferco relativi alla contabilità e al controllo finanziario ed è diventata parte della rete di vendita internazionale della Duferco. Gli elementi di prova ottenuti e verificati durante l’inchiesta hanno dimostrato che tali cambiamenti della struttura societaria del richiedente hanno carattere permanente.
(38)
Contrariamente all’inchiesta iniziale, in cui il valore normale era basato su dati ottenuti dal paese di riferimento, i dati rilevati e verificati durante il riesame attuale hanno dimostrato che alla DSRM si poteva concedere il TEM e, di conseguenza, il calcolo del dumping poteva essere fondato sui suoi dati. Il risultato di tale calcolo indica che non sussiste più il motivo di continuare l’applicazione della misura al suo livello attuale.
(39)
In considerazione di quanto finora esposto, si ritiene che le circostanze che hanno portato all’apertura del presente riesame non dovrebbero, in un futuro prossimo, evolvere in modo tale da inficiare le conclusioni dell’attuale riesame. Si conclude quindi che i cambiamenti constatati devono essere considerati come permanenti.
D. MISURE ANTIDUMPING
(40)
In base alle conclusioni dell’inchiesta si ritiene opportuno modificare al 14,4 % il dazio antidumping applicabile alle importazioni del prodotto in esame provenienti dalla DSRM.
(41)
Le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si intendeva raccomandare una modifica del regolamento (CE) n. 1659/2005 e hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni al riguardo. Le loro osservazioni sono state prese in considerazione se ritenute pertinenti.
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
La voce relativa alla società Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd nella tabella dell’articolo 1, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1659/2005 è sostituita dalla seguente:
Produttore
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
«Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, RPC
14,4 %
A638»
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 7 settembre 2009.