NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1279/2007
ze dne 30. října 2007,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na některá železná nebo ocelová lana a kabely pocházející z Ruské federace a zrušují antidumpingová opatření na dovoz některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Thajska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Dne 2. února 2001 uložila Rada nařízením č. 230/2001 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingová opatření na dovoz některých železných nebo ocelových lan a kabelů (dále jen „SWR“) pocházejících z České republiky, Ruska, Thajska a Turecka (na tři posledně jmenované země se dále odkazuje jako na „dotčené země“). Dne 2. srpna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) (dále jen „původní nařízení“) konečná antidumpingová opatření na dovoz SWR. Opatření uložená na dovozy SWR pocházejících z České republiky pozbyla platnosti po rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004.
(2)
Dne 26. července 2001 Komise rozhodnutím 2001/602/ES (4) přijala závazky nabídnuté jedním ruským a jedním thajským vývozcem v souvislosti s antidumpingovými opatřeními uvedenými v 1. bodě odůvodnění.
(3)
Dne 8. listopadu 2005 Rada nařízením (ES) č. 1858/2005 (5) uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny (dále jen „souběžné řízení“).
2. Žádost o přezkumy
a) Částečné prozatímní přezkumy platných antidumpingových opatření vůči vyvážejícím výrobcům v Rusku
(4)
V roce 2004 obdržela Komise dvě žádosti o částečné prozatímní přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkumy“). Tyto žádosti, omezené na dumping, byly předloženy společnostmi Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (dále jen „ChSPZ“) a Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works (dále jen „BMK“), jež jsou obě vyvážejícími výrobci SWR v Rusku.
(5)
Jak je vysvětleno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (6), společnost ChSPZ změnila svůj název na Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz (dále jen „SSM“), a to v důsledku fúze se společnostmi Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod (dále jen „OSPAZ“) a Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. Tato změna názvu vešla v platnost dne 1. ledna 2006.
(6)
Podle žadatelů se změnily okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, a tyto změny jsou trvalé povahy. Kromě toho oba vyvážející výrobci tvrdili, že stávající úroveň antidumpingových opatření již není k vyrovnání dumpingu nutná.
(7)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení dvou prozatímních přezkumů, zahájila tyto přezkumy dne 10. srpna 2004 (7).
b) Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči jednomu vyvážejícímu výrobci v Turecku
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (8) obdržela Komise dne 28. dubna 2006 žádost o prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (byla obdržena společně s žádostí o přezkum podle čl. 11 odst. 2 (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“), o níž se pojednává níže ve 12. až 15. bodě odůvodnění).
(9)
Žádost podal styčný výbor odvětví ocelových lan v EU (dále jen „EWRIS“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě přes 50 %, celkové výroby některých železných a ocelových lan a kabelů ve Společenství.
(10)
Prozatímní přezkum, o nějž požádal žadatel, byl omezen na dumping ze strany jediného vyvážejícího výrobce v Turecku (v současnosti zatížen nulovým clem). Podle žadatele již úroveň opatření nedostačuje k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
(11)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení prozatímního přezkumu, zahájila tento přezkum dne 3. srpna 2006 (9).
c) Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Rusku, Thajsku a Turecku
(12)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti obdržela Komise dne 28. dubna 2006 žádost o přezkum před pozbytím platnosti (žádost byla obdržena společně s žádostí o prozatímní přezkum, o níž se pojednává výše v 8. až 11. bodě odůvodnění).
(13)
Žádost podal styčný výbor odvětví ocelových lan v EU (dále jen „EWRIS“ nebo „žadatel“), jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě přes 50 %, celkové výroby některých železných a ocelových lan a kabelů ve Společenství.
(14)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahuje původní nařízení, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy vůči výrobnímu odvětví Společenství.
(15)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, zahájila tento přezkum dne 3. srpna 2006.
d) Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči jednomu vyvážejícímu výrobci v Thajsku
(16)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost, omezenou na dumping, podala společnost Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd., vyvážející výrobce SWR v Thajsku.
(17)
Podle žadatele se změnily okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, a tyto změny jsou trvalé povahy. Kromě toho vyvážející výrobce uvedl, že stávající úroveň antidumpingových opatření již údajně není k vyrovnání dumpingu nutná.
(18)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení prozatímního přezkumu, zahájila tento přezkum dne 22. března 2007 (10).
3. Strany dotčené šetřeními
(19)
Komise oficiálně podala zprávu vyvážejícím výrobcům, orgánům vyvážejících zemí, dovozcům, výrobcům ve Společenství, uživatelům a žadateli o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečných prozatímních přezkumů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření. Všem stranám, které o slyšení ve stanovené lhůtě požádaly a uvedly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, bylo slyšení umožněno.
3.1. Výběr vzorku výrobců ve Společenství
(20)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců ve Společenství bylo uznáno za přiměřené posoudit, zda v rámci přezkumu před pozbytím platnosti bude nutný výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli výrobci ve Společenství požádáni v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení, aby se přihlásili do 15 dnů od zahájení příslušného přezkumu a poskytli Komisi údaje požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(21)
Po posouzení údajů předložených 17 výrobci ve Společenství byl učiněn závěr, že do vzorku bude vybráno pět společností, především na základě objemu jejich výroby a prodeje během OŠ. Vzorek se skládá z těchto společností:
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Německo,
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (dále jen „Casar“), Saarbrücken, Německo,
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A. (dále jen „Drumet“), Włocławek, Polsko,
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. (dále jen „Oliveira“), Gemunde, Portugalsko,
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francie.
3.2. Výběr vzorku dovozců ve Společenství
(22)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců ve Společenství (v žádosti uvedeno 32 dovozců) bylo uznáno za přiměřené posoudit, zda v rámci přezkumu před pozbytím platnosti bude nutný výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci ve Společenství požádáni v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení, aby se přihlásili do 15 dnů od zahájení příslušného přezkumu a poskytli Komisi údaje požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(23)
Jelikož se však formou odpovědi na jednoduchý dotazník přihlásil pouze jediný dovozce, bylo rozhodnuto, že v tomto případě nelze výběr vzorku opodstatnit.
4. Dotazníky a ověřování
(24)
Byly proto zaslány dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, jedinému dovozci, na něhož se odkazuje ve 23. bodě odůvodnění výše, výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku a uživatelům.
(25)
Na dotazník byly obdrženy odpovědi od těchto stran:
-
2 vyvážející výrobci v Ruské federaci pro účely prozatímního přezkumu a jeden pro účely přezkumu před pozbytím platnosti,
-
1 vyvážející výrobce v Thajsku a jeho dovozce ve spojení ve Spojeném království,
-
2 vyvážející výrobci v Turecku,
-
1 dovozce, který je ve spojení s vyvážejícími výrobci v dotčených zemích,
-
5 výrobců ve Společenství zařazených do vzorku,
-
1 dovozce, který není ve spojení.
(26)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro svou analýzu, a vykonala inspekce na místě v prostorách následujících společností:
a)
Rusko
-
Severstal-Metiz, Cherepovets,
-
BMK, Beloretsk;
b)
Thajsko
-
Usha Siam Ltd., Bangkok;
c)
Turecko
-
Celik Halat, Izmit-Kocaeli,
-
Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. (dále jen „Has Celik“), Hacilar Kayseri;
d)
Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Německo,
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (dále jen „Casar“), Saarbrücken, Německo,
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A., Włocławek, Polsko,
-
Manuel Rodrigues de Oliveria SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugalsko,
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francie;
e)
Dovozce ve Společenství, který je ve spojení
-
Usha Martin UK Ltd., Clydebank, Spojené království;
f)
Dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Německo.
5. Předmětná období, pokrytá přezkumnými šetřeními
(27)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání anebo obnovení dumpingu a újmy pro účely přezkumu před pozbytím platnosti pokrývalo období od 1. července 2005 do 30. června 2006 (dále jen „období přezkumného šetření před pozbytím platnosti“ nebo „OPŠPP“). Zkoumání trendů předmětných pro vyhodnocení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy pokrývalo období od 1. ledna 2003 do konce OPŠPP (dále jen „posuzované období“).
(28)
Období šetření pro účely částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, týkající se dovozů od dvou vyvážejících výrobců v Rusku, pokrývalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen „období prozatímního přezkumu pro Rusko“).
(29)
Předmětné období šetření pro účely částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, týkající se dovozů od vyvážejícího výrobce v Turecku (dále jen „období prozatímního přezkumu pro Turecko“) je stejné jako OPŠPP.
(30)
Období šetření pro účely částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, týkající se dovozů od vyvážejícího výrobce v Thajsku, pokrývalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období prozatímního přezkumu pro Thajsko“).
6. Poskytnutí informací a možnost uplatnit připomínky
(31)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla z některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruska a ukončení šetření týkajících se antidumpingových opatření vůči dovozům některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z Thajska a Turecka. Byla jim rovněž dána lhůta, aby se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. Tyto připomínky byly zváženy a v náležitých případech byly vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(32)
Výrobek dotčený tímto přezkumem před pozbytím platnosti je totožný s výrobkem popsaným v původním nařízení, tj. lana a kabely, včetně uzavřených lan, ze železa nebo oceli, ne však z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojenými tvarovkami, pocházející z dotčených zemí (dále jen „dotčený výrobek“). SWR se v současné době zařazují do kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98.
(33)
Jedna zúčastněná strana namítala, že dotčený výrobek je nutno rozdělit do dvou skupin, konkrétně na a) SWR pro všestranné účely a b) vysoce výkonné SWR. Strana dále namítala, že druhou uvedenou skupinu, která údajně není ve vyvážejících zemích vyráběna, je nutno vyloučit z řízení, jelikož dle některých dovozců se typy SWR v této kategorii liší od SWR v první uvedené kategorii a tyto SWR si navzájem nekonkurují.
(34)
Tato zúčastněná strana především neuvedla žádné skutečnosti, které by dokládaly, že výrobek dovážený z dotčených zemí není obdobný výrobku vyráběnému výrobním odvětvím Společenství, ani že předmětné SWR si navzájem nekonkurují nebo nejsou zaměnitelné. Toto tvrzení proto bylo nutno zamítnout.
(35)
Dále tato strana nebyla schopna prokázat, že definice a popis dotčeného výrobku, jak je definuje 10. až 13. bod odůvodnění prozatímního nařízení, jsou chybné.
(36)
Potvrzuje se proto definice dotčeného výrobku v původním nařízení.
2. Obdobný výrobek
(37)
Ve 14. až 19. bodě odůvodnění původního nařízení se dospělo k závěru, že dotčený výrobek, SWR vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství a SWR prodávané na domácích trzích a vyvážené do Společenství z dotčených zemí, sdílejí shodné základní fyzické a chemické vlastnosti. Tyto výrobky se pokládají za obdobné ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.
(38)
Jedna zúčastněná strana namítala, že dovážené SWR se podstatně odlišují od SWR vyráběných a prodávaných ve Společenství, a nelze je tudíž pro účely nynějších šetření srovnávat. Tato strana namítala, že tyto výrobky dovážené do Společenství nekonkurují přímo SWR vyráběným ve Společenství.
(39)
Stejné argumenty byly předloženy při šetření, které vyústilo ve zjištění formulovaná v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož zúčastněná strana neuvedla žádné nové skutečnosti, jež by dokládaly, že výrobek dovážený z dotčených zemí není obdobný výrobku vyráběnému a prodávanému ve Společenství, bylo nutno tento požadavek zamítnout.
(40)
Zjištění formulovaná ve 14. až 19. bodě odůvodnění původního nařízení a týkající se obdobného výrobku lze proto potvrdit.
C. DUMPING A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Dumping dovozů v průběhu období přezkumného šetření - všeobecné zásady
(41)
V zájmu důslednosti bylo v prvním kroku zkoumáno, zda v současnosti dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu. Ve druhém kroku byly v souladu se základním nařízením zkoumány podle jednotlivých zemí možné důsledky prozatímních přezkumů pro zjištění původního nařízení.
(42)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce v dotčených zemích a je totožná s metodikou původního šetření. Prezentace zjištění o dumpingu za jednotlivé dotčené země proto pouze popisuje to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
(43)
Pro potřeby stanovení běžné hodnoty bylo nejdříve pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku je reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým vývozním prodejem do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl domácí prodej považován za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce dosáhl nejméně 5 % v poměru k jeho celkovému objemu vývozního prodeje do Společenství.
(44)
Následně pak byly zjišťovány typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci, které dosahují celkově reprezentativního objemu domácího prodeje a jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými za účelem vývozu do Společenství.
(45)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jenž je podle zjištění přímo srovnatelný s typy SWR prodávanými za účelem vývozu do Společenství, bylo stanoveno, zda jsou domácí prodeje dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu SWR byl hodnocen jako dostatečně reprezentativní tehdy, jestliže celkový objem domácího prodeje daného typu během OPŠPP nebo během příslušného období prozatímního přezkumného šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu SWR vyvezeného do Společenství.
(46)
Dále bylo zkoumáno, zda domácí prodeje jednotlivých typů SWR lze pokládat za uskutečněné v běžném obchodním styku, tedy v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání, provedené jednotlivě pro všechny vyvážející výrobce v dotčených zemích, se dělo prostřednictvím zjištění podílu ziskového domácího prodeje každého vyváženého typu dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
a)
V případě typů výrobku, kde více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo pod náklady na jednotku, tj. kde průměrná prodejní cena dotčeného typu výrobku byla rovna průměrným výrobním nákladům na dotčený typ výrobku nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočetla jako průměrná cena veškerého domácího prodeje předmětného typu výrobku bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový či nikoli.
b)
V případě typů výrobku, kde nejméně 10 % a ne více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo pod náklady na jednotku, se běžná hodnota vypočetla jako vážená průměrná prodejní cena takových transakcí, které se uskutečnily ve výši nákladů na jednotku předmětného typu nebo nad touto výší.
c)
V případě typů výrobku, kde bylo méně než 10 % objemu prodáno na domácím trhu za cenu, která nebyla pod náklady na jednotku, se dotčený typ výrobku nepokládal za prodaný v běžném obchodním styku, a běžná hodnota pak proto musela být početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(47)
V případech, kde bylo běžné hodnoty nutno početně zjistit, byly hodnoty početně zjištěny v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tj. na základě výrobních nákladů na dotčený typ s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí. Výše prodejních, správních a režijních nákladů byl náklad vzniklý vyvážejícímu výrobci na obdobný výrobek a částka zisku se rovnala průměrnému zisku realizovanému vyvážejícím výrobcem z prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(48)
V případech, kdy dotčený výrobek byl vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, jmenovitě na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
(49)
V případech, kdy prodej probíhal prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byla vývozní cena početně zjištěna na základě cen takového dovozce ve spojení pro další prodej nezávislým odběratelům. Byla provedena úprava o všechny náklady vzniklé mezi aktem dovozu a dalšího prodeje, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí, a to v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Odpovídající ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě údajů poskytnutých spolupracujícími obchodníky/dovozci, kteří nejsou ve spojení a působí na trhu Společenství.
(50)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Přiměřeně tomu byla provedena úprava ve všech případech, které byly podle zjištění odůvodněné, s přesnými údaji a podložené důkazy.
(51)
Byla provedena úprava i pro vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny od ceny při dalším prodeji, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(52)
Dumpingové rozpětí bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vypočteno zvlášť pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce, a to na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
V případě zemí, kde zjištěná úroveň spolupráce byla vysoká (více než 80 % ze všech množství dovezených do Společenství během OPŠPP nebo příslušného OPŠ), a kde nebylo důvodu předpokládat, že by některý vyvážející výrobce přestal spolupracovat, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím, aby se tak zabezpečila účinnost opatření.
(54)
V případě zemí, kde zjištěná úroveň spolupráce byla nízká (méně než 80 % ze všech množství dovezených do Společenství během OPŠPP nebo příslušného OPŠ), bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě dostupných údajů.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření - specifická zjištění podle zemí
2.1 Rusko
(55)
V Rusku existují dva vyvážející výrobci, o nichž je známo, že vyrábějí SWR: Severstal-Metiz, Cherepovets (dále jen „SSM“) a BMK, Beloretsk (dále jen „BMK“). Připadá na ně proto 100 % výroby a představují podíl 1,5 % na dovozech na trh Společenství během OPŠPP. Oba výrobci spolupracovali při prozatímním přezkumu, avšak pouze jeden spolupracoval při přezkumném šetření před pozbytím platnosti. Druhý výrobce dal najevo, že spolupracovat při přezkumu před pozbytím platnosti si nepřeje. Namítal, že kromě skutečnosti, že společnost během období prozatímního přezkumu pro Rusko vyvážela do EU pouze malá množství, situace společnosti se po prozatímním přezkumu, který byl zahájen v srpnu 2004 (viz 4. až 7. bod odůvodnění výše), významným způsobem nezměnila.
2.1.1 Částečný prozatímní přezkum platných opatření vůči vyvážejícím výrobcům v Rusku
(56)
Částečné prozatímní přezkumy byly v případě obou známých ruských výrobců pro EU omezeny na úroveň dumpingu. Oba odevzdali dotazníky vyplněné v úplnosti.
(57)
Běžná hodnota byla stanovena v souladu s obecnou metodikou popsanou výše ve 43. a 47. bodě odůvodnění.
(58)
U jednoho ruského vyvážejícího výrobce byla běžná hodnota založena na skutečných domácích cenách v souladu s metodikou stanovenou výše ve 46. bodě odůvodnění. U druhého ruského vyvážejícího výrobce byla běžná hodnota založena hlavně na skutečných domácích cenách, pro některé typy výrobků ji však bylo nutno početně zjistit v souladu s metodikou vyloženou výše ve 47. bodě odůvodnění.
(59)
Pro určení vývozní ceny byly použity všeobecné zásady, podrobně objasněné výše ve 48. a 49. bodě odůvodnění.
(60)
Pokud jde o vývozní prodej do Společenství realizovaný jedním z ruských vyvážejících výrobců prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, byla vývozní cena stanovena na základě cen pro další prodej skutečně zaplacených nebo splatných této společnosti prvním nezávislým kupujícím ve Společenství během období prozatímního přezkumu pro Rusko.
(61)
Je třeba konstatovat, že téměř všechny vývozy uskutečněné jedním ruským vývozcem do Společenství se realizovaly v režimu cenového závazku, který Komise přijala v srpnu 2001. V této souvislosti se určení vývozních cen neomezovalo pouze na zkoumání chování vývozců v minulosti, ale byl také zkoumán pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Zejména byla zkoumána otázka, zda existence tohoto závazku ovlivnila výši vývozních cen natolik, že by byly ceny pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(62)
Rovněž bylo zkoumáno, zda navzdory existenci cenového závazku jsou vývozní ceny účtované vývozcem odběratelům se sídlem ve Společenství spolehlivé a mohou tvořit řádnou základnu pro výpočet dumpingového rozpětí tohoto vývozce pro účely současného šetření. Šetření mělo zejména ukázat, zda běžné vývozní ceny do Společenství nejsou ve vztahu k minimálním dovozním cenám (dále jen „MDC“) uměle nastavené, a zda jsou tedy udržitelné také v budoucnosti. Šetření však ukázalo, že systém používaný ke stanovení kódových čísel výrobku (dále jen „PCN“) pro účely tohoto šetření byl mnohem důmyslnější než klasifikační systém používaný v době, kdy byl v roce 2001 přijat uvedený závazek. To vedlo k závěru, že jakékoli srovnávání mezi PCN pro MDC a cenami v rámci nynějšího šetření by nebylo spolehlivé.
(63)
Bylo provedeno srovnání podle typu mezi vývozními cenami do Společenství a cenami účtovanými třetím zemím. Srovnání ukázalo, že vývozní ceny do třetích zemí byly v průměru podstatně nižší. Byl proto učiněn závěr, že vývozní cenu této společnosti do Společenství nelze v kontextu současného přezkumu použít ke stanovení spolehlivých vývozních cen ve smyslu čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici spolehlivé vývozní ceny pro prodeje do EU-15, byly jako zástupné hodnoty těchto vývozních cen použity prodeje do jiných zemí.
(64)
Srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou se řídilo postupem popsaným v 50. bodě odůvodnění.
(65)
Jelikož obchodník ve spojení se sídlem ve Švýcarsku jednoho z ruských vyvážejících výrobců plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, byla provedena úprava vývozní ceny o provizi v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Výše provize byla vypočtena na základě přímého důkazu, který dokládal existenci obchodní přirážky uplatňované v souvislosti se zmíněnými funkcemi.
(66)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty v členění podle jednotlivých typů s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(67)
Jak je dále objasněno níže ve 104. až 107. bodě odůvodnění, srovnání prokázalo existenci přetrvávajícího dumpingu v případě BMK. V případě SSM prokázalo srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejní ceny do zemí, v nichž neplatil závazek, rovněž existenci přetrvávajícího dumpingu.
(68)
Dumpingové rozpětí BMK, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny franko hranice Společenství před proclením, činilo dle zjištění 36,2 %. Dumpingové rozpětí SSM vyjádřené stejným způsobem činilo dle zjištění 9,7 %.
(69)
Ve světle výsledků dumpingových rozpětí stanovených v rámci prozatímních přezkumných šetření se pokládá za přiměřené pozměnit antidumpingové clo použitelné pro BMK na sazbu 36,2 % a pro SSM na sazbu 9,7 %.
2.1.2 Přezkum před pozbytím platnosti platných opatření vůči vyvážejícím výrobcům v Rusku
(70)
Ze dvou známých výrobců SWR v Rusku spolupracoval při přezkumném šetření před pozbytím platnosti pouze SSM. Podle shromážděných údajů představovala tato společnost téměř 100 % celkových vývozů Ruska do Společenství během OPŠPP. Tato společnost také reprezentovala zhruba 50 % celkové ruské výroby. Vývozy do Společenství byly na nízké úrovni a dosáhly během OPŠPP asi 3 300 tun, což představuje 1,5 % spotřeby EU. Tento zřetelně nízký podíl na trhu nemůže zakrýt skutečnost, že v Rusku je k dispozici velká volná výrobní kapacita. Podíl vývozů do Společenství v kvantitativním vyjádření činil méně než 5 % celkových prodejů spolupracující společnosti. Jak je zmíněno výše v 61. bodě odůvodnění, téměř veškerý vývoz ze strany spolupracující společnosti do Společenství podléhá dohodě o cenovém závazku.
(71)
Vždy, když nebylo pro účely stanovení běžné hodnoty možno použít domácí ceny určitého typu výrobku prodávaného SSM, jelikož se neprodával na domácím trhu v reprezentativních množstvích, bylo nutno použít jinou metodu. Při neexistenci jakékoli jiné přiměřené metody byla použita početně zjištěná běžná hodnota v členění podle typu výrobku, jak ji uvedla SSM a ověřila Komise.
(72)
Pokud jde o výrobní náklady, vznesla SSM připomínku, že nákladová struktura v případě vývozů do EU je odlišná, a to z důvodu odlišných technických norem ve Společenství a na ruském trhu. Podle společnosti musí SWR prodávané na trhu Společenství splňovat požadavky tzv. norem DIN, zatímco v Rusku tento požadavek neplatí. Tabulka se zařazením výrobních nákladů (VN) na SWR prodávané na domácím trhu a do Společenství ukázala, že neexistují významné rozdíly mezi různými typy. U některých typů výrobku byly domácí VN mírně vyšší, u jiných byly VN pro Společenství mírně nižší. Dospělo se proto k závěru, že tento údajný rozdíl nemohl mít na výpočet dumpingu vliv.
(73)
Pokud jde o vývozy do Společenství, výrobce s výjimkou jediné transakce prodával dotčený výrobek přímo ve Společenství bez zasahování jakékoli strany ve spojení. Vývozce předložil důkazy, že tato jedna transakce se netýkala dotčeného výrobku, a proto nebyla při výpočtu brána v úvahu.
(74)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují cenu a tím srovnatelnost cen.
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen v členění podle typu výrobku. Toto srovnání prokázalo nepřítomnost dumpingu během období přezkumného šetření před pozbytím platnosti.
(76)
Srovnání údajů týkajících se vývozů do Společenství a poskytnutých vyvážejícími výrobci s celkovým objemem dovozů odvozeným z dovozních statistik Eurostatu ukázalo, že úroveň spolupráce byla vysoká, jelikož spolupracující vyvážející výrobce zhruba představoval veškeré dovozy Společenství z Ruska během OŠ.
2.2 Thajsko
2.2.1 Prozatímní přezkum platných opatření vůči jednomu vyvážejícímu výrobci v Thajsku
(77)
Běžná hodnota byla založena na ceně zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Během období prozatímního přezkumného šetření pro Thajsko prodávala společnost dotčený výrobek přímo konečným uživatelům na domácím trhu. Běžná hodnota byla založena pouze na ziskových prodejích.
(78)
Běžná hodnota byla založena na ceně zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(79)
Žadatel a spolupracující výrobce Usha Siam vyvezl během období prozatímního přezkumu pro Thajsko do Společenství omezené množství SWR. Tyto vývozy podléhaly cenovému závazku.
(80)
V případě přímého prodeje na trh Společenství byly vývozní ceny založené na ceně zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli ve Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(81)
V případě vývozního prodeje prováděného prostřednictvím dovozce ve spojení, Usha Martin UK, byly vývozní ceny početně zjištěny na základě cen, za které byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým odběratelům ve Společenství v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Byla provedena úprava o všechny náklady vzniklé mezi aktem dovozu a dalšího prodeje, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a zisku realizovaného ve Společenství dovozcem ve spojení během období šetření.
(82)
Bylo provedeno srovnání běžné hodnoty s průměrnou vývozní cenou jednotlivých typů dotčeného výrobku, a to na základě ceny ze závodu a stejné obchodní úrovně. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a pro účely spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny z ceny dalšího prodeje, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(83)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno v členění podle typu výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny na stejné obchodní úrovni. Toto srovnání prokázalo nepřítomnost dumpingu během období prozatímního přezkumného šetření.
2.2.2 Přezkum před pozbytím platnosti platných opatření vůči vyvážejícím výrobcům v Thajsku
(84)
Ze tří známých výrobců SWR v Thajsku spolupracovala při šetření jedna společnost. Podle shromážděných údajů tato společnost představovala téměř 100 % celkového thajského vývozu do Společenství během OPŠPP. Společnost rovněž reprezentovala zhruba 80 % celkové thajské výroby. Během období přezkumného šetření byly vývozy do Společenství na velmi nízké úrovni. Vývozy spolupracující společnosti do Společenství podléhají cenovému závazku.
(85)
Bylo zjištěno, že úplné výrobní náklady na jednotlivé typy vyváženého výrobku byly během OPŠPP vyšší než domácí cena. V důsledku toho nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě cen zaplacených nebo splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, pro žádný typ SWR vyvážený thajským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(86)
Domácí ceny byly početně zjištěny na základě výrobních, prodejních, režijních a správních nákladů vyvážejícího výrobce a přiměřeného ziskového rozpětí ve výši 5 %, a to na základě čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení a v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(87)
Spolupracující vyvážející výrobce vyvážel dotčený výrobek prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem ve Společenství. V důsledku toho a v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly vývozní ceny početně zjištěny na základě cen, za které byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. Byla provedena úprava o všechny náklady vzniklé mezi aktem dovozu a dalšího prodeje, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a zisku realizovaného ve Společenství dovážející společností během období přezkumného šetření.
(88)
Bylo provedeno srovnání běžné hodnoty s průměrnou vývozní cenou jednotlivých typů dotčeného výrobku, a to na základě ceny ze závodu a stejné obchodní úrovně. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a pro účely spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny z ceny dalšího prodeje, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(89)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno v členění podle typu výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny na stejné obchodní úrovni. Srovnání prokázalo v porovnání s původním nařízením existenci poměrně nízkého dumpingu během OPŠPP. Vážený průměr dumpingového rozpětí vyjádřený jako procentní podíl z cen CIF na hranice Společenství činil 7,6 %.
2.3 Turecko
(90)
V Turecku existují dva vyvážející výrobci; oba - Celik Halat (dále jen „Halat“) a Has Celik (dále jen „Has“) - spolupracovali při přezkumném šetření před pozbytím platnosti a společnost Has spolupracovala při částečném prozatímním přezkumu týkajícím se její úrovně dumpingu. Na tyto dva výrobce připadá 100 % tureckých vývozů do EU.
2.3.1 Prozatímní přezkum platných opatření vůči jednomu vyvážejícímu výrobci v Turecku
(91)
Připomíná se, že částečný prozatímní přezkum zmíněný výše v 10. bodě odůvodnění se týká jednoho tureckého vývozce, který údajně provádí dumping svých SWR ve Společenství.
(92)
Šetření prokázalo, že většina domácích cen použitých ke stanovení běžné hodnoty u typů výrobku vyvážených dotčeným tureckým vývozcem byla ziskových. Použitá cena tudíž byla cenou zaplacenou nebo splatnou v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(93)
Pro některé typy výrobku byla běžná hodnota početně zjištěna na základě vlastních výrobních nákladů výrobce, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí ve výši 5 %, v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(94)
Pokud jde o vývozy do Společenství, dotčený turecký výrobce prodával dotčený výrobek přímo ve Společenství bez zasahování jakékoli strany ve spojení. Uvažovaná vývozní cena tudíž byla cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(95)
Bylo provedeno srovnání běžné hodnoty s průměrnou vývozní cenou jednotlivých typů dotčeného výrobku, a to na základě ceny ze závodu a stejné obchodní úrovně v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny z ceny dalšího prodeje, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(96)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno v členění podle typu výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny na stejné obchodní úrovni. Celkově srovnání prokázalo, že vážený průměr dumpingového rozpětí vyjádřený jako procentní podíl z cen CIF na hranice Společenství činil 0,12 %, tj. dosahoval zanedbatelné úrovně.
2.3.2 Přezkum před pozbytím platnosti platných opatření vůči Turecku
(97)
Po provedení přezkoušení popsaných ve všeobecné metodice ve 46. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že pro většinu typů SWR vyvážených jedním tureckým výrobcem do ES bude nutno běžnou hodnotu početně zjistit. Běžná hodnota byla proto vypočtena na základě vlastních výrobních nákladů výrobce včetně přiměřeného ziskového rozpětí ve výši 5 %, v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(98)
Pro druhého výrobce, jak bylo objasněno výše v 92. a 93. bodě odůvodnění, mohly být pro většinu typů výrobku ke stanovení běžné hodnoty použity domácí prodejní ceny. Proto byla běžná hodnota založena na ceně zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(99)
Pokud jde o vývozy do Společenství, turečtí výrobci prodávali dotčený výrobek přímo ve Společenství bez zasahování jakékoli strany ve spojení. Uvažovaná vývozní cena byla cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(100)
Bylo provedeno srovnání běžné hodnoty s průměrnou vývozní cenou jednotlivých typů dotčeného výrobku, a to na základě ceny ze závodu a stejné obchodní úrovně. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a pro účely spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny z ceny dalšího prodeje, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(101)
Srovnání průměrné vývozní ceny s běžnou hodnotou jednotlivých typů dotčeného výrobku prokázalo existenci dumpingu pouze u jednoho vývozce v Turecku a zanedbatelného rozpětí u druhého výrobce (viz 96. bod odůvodnění). Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z cen CIF na hranice Společenství činilo pro daného vývozce 33,6 %.
(102)
Je třeba konstatovat, že v případě tohoto vývozce dumpingové rozpětí stanovené během počátečního šetření bylo vysoké (více než 50 %), což vedlo ke clu stanovenému na základě rozpětí újmy v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Šetření provedené v rámci současného přezkumu ukazuje, že dumping přetrvává nadále i při menších objemech vývozu, byť na nižší úrovni.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(103)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo též zkoumáno, zda změněné okolnosti, jejichž existenci odhalily příslušné přezkumy, mohou být trvalé povahy.
(104)
Společnost v současné době podléhá zbytkovému clu stanovenému v sazbě 50,7 % určené během původního šetření na základě údajů platných pro jiného ruského vývozce, jelikož BMK při uvedeném šetření nespolupracovala. Nicméně stávající dumpingové rozpětí, stanovené ve výši 36,2 %, bylo vypočteno na základě údajů platných pro BMK za celé OPŠ.
(105)
Kromě toho neexistovaly žádné známky toho, že úroveň běžné hodnoty nebo vývozní ceny stanovené pro BMK při současném šetření není spolehlivá. Vývozní cena BMK do Společenství během OPŠ byla podle zjištění podobná ceně, za niž vyváží do jiných zemí, kam byla během OPŠ prodána značně vyšší množství.
(106)
Přestože se dumpingové rozpětí zjištěné při OPŠ zakládá na relativně nízkém objemu vývozů SWR do Společenství, existují důvody k závěru, že zjištěné dumpingové rozpětí se zakládá na změněných okolnostech trvalé povahy.
(107)
Je důležité připomenout si, že vývozní ceny SSM do Společenství podléhají cenovému závazku, který se stal použitelným pro vývoz do 10 nových členských států (EU 10), které vstoupily do EU počátkem posledních dvou měsíců období prozatímního přezkumu pro Rusko, konkrétně v květnu 2004. Přestože vývozní ceny účtované odběratelům se sídlem v 15 členských státech tvořících EU před 1. květnem 2004 byly na úrovni stanovené závazkem, prodeje odběratelům v EU-e 10 se podle zjištění uskutečňovaly za ceny nižší úrovně. Dále pak bylo zjištěno, že vývoz do ostatních třetích zemí během období prozatímního přezkumu pro Rusko se uskutečňoval za významně nižší ceny a ve značně větších objemech než v případě vývozů do Společenství.
(108)
Nízký objem vývozů SWR do Společenství dosahovaný SSM během období prozatímního přezkumu pro Rusko nelze přičítat kapacitním omezením, jelikož bylo zjištěno, že společnost má k dispozici významnou volnou výrobní kapacitu. Zdá se proto zjevné, že nízký objem vývozů je výsledkem cen uložených cenovými závazky. To napovídá, že pokud by cenový závazek zanikl, je velmi pravděpodobné, že SSM by prodávala na trhu Společenství větší objemy za nižší (a tedy dumpingové) ceny.
(109)
Jak je uvedeno výše, všechny vývozy - do Společenství i do třetích zemí - byly při této analýze vzaty v úvahu.
(110)
Šetření prokázalo, že SSM má volnou kapacitu, která jí umožňuje významně zvýšit vývozy jak do Společenství, tak do třetích zemí. Pokud, jak je to pravděpodobné, by se SSM pokusila obnovit podíl na trhu Společenství, který měla před uvalením opatření, mohla by toho dosáhnout prodejem za dumpingové ceny na trhu Společenství. Kromě toho byly ceny pro ostatní země v průměru nižší než ceny pro trh Společenství a šetření dospělo k závěru, že dotčený výrobek se do zemí mimo EU prodával za dumpingové ceny.
(111)
Běžná hodnota SSM v rámci OPŠ byla založena na velkém objemu (naprostá většina výroby společnosti) prodaném v běžném obchodním styku na konkurenčním domácím trhu. To ukazuje, že úroveň běžné hodnoty zjištěná při současném šetření je trvalé povahy.
(112)
V důsledku toho se má za to, že při neexistenci antidumpingových opatření by vývozní objemy SSM do Společenství prudce stouply a vývozní ceny by se významně snížily. Činí se proto závěr, že údajně změněné okolnosti týkající se vývozních cen SSM nelze odůvodněně pokládat za změny trvalé povahy.
(113)
Prozatímní přezkumné šetření prokázalo, že vývozy do Společenství uskutečňované spolupracujícím thajským vývozcem se neděly za dumpingové ceny. Bylo také zjištěno, že vývozní ceny účtované thajským vývozcem do Společenství byly podobné cenám účtovaným stranám se sídlem v dalších třetích zemích, kam se prodávala větší množství.
(114)
Navíc bylo zjištěno, že thajský vývozce vybudoval svou distribuční síť a dodával SWR širšímu okruhu odběratelů ve zbytku světa. Byly zřízeny prodejní dceřiné společnosti v Austrálii, Singapuru a Spojených státech. Malý objem vývozu SWR společnosti Usha do Společenství nelze proto přičítat omezením kapacity, jelikož společnost fakticky žádnou volnou kapacitu nemá.
(115)
Po úvaze se má za to, že při neexistenci antidumpingových opatření (tj. současného cenového závazku), by se objemy vyvážené společností Usha do Společenství nijak významně nezvýšily a vývozní ceny společnosti by prakticky nebyly ovlivněny. Na základě výše uvedených skutečností a zvážení lze učinit závěr, že při neexistenci významné volné kapacity a s přihlédnutím k tomu, že společnost se při vývozu převážně zaměřuje na několik jiných vývozních trhů než na trh Společenství, přičemž tamější vývozní ceny jsou výrazně vyšší než ceny na trhu Společenství, lze změněné okolnosti týkající se společnosti Usha pokládat za změny trvalé povahy.
(116)
Dovozy SWR pocházejících z Turecka do Společenství od roku 2005 významně vzrostly. V té době prozatímní přezkum dospěl k závěru, že při neexistenci dumpingu je přiměřené zrušit opatření v míře, v níž se týkají žadatele - tureckého vývozce.
(117)
Nynější prozatímní přezkum v případě téhož výrobce potvrdil, že jeho vývozy do Společenství se uskutečňovaly v cenách, u nichž nebyl zjištěn dumping. Navíc bylo zjištěno, že výrobní kapacita společnosti byla ve srovnání se spotřebou Společenství omezená. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností zjištěná při prozatímním přezkumu je trvalé povahy.
(118)
Výrobci spolupracující při tomto šetření představují prakticky veškeré dovozy do EU z dotčených zemí. Zkoumání toho, zda by bylo pravděpodobné, že by dumping přetrvával, pokud by byla opatření zrušena, se proto do značné míry opíralo o údaje, které poskytli tito spolupracující vyvážející výrobci. Zejména bylo zkoumáno chování spolupracujících vyvážejících výrobců při tvorbě cen vůči dalším vývozním trhům, jejich výroba, výrobní kapacita a zásoby.
(119)
Pro účely určení, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, prostudovala Komise stávající situaci dotčených zemí a stran dotčených šetřením. V relevantních případech Komise rovněž věnovala pozornost možné existenci dumpingu vývozů do Společenství. Byla také zpracována analýza chování při tvorbě cen, výroby a výrobní kapacity dalších vyvážejících výrobců v zemích dotčených šetřeními. Tato analýza byla založena na shromážděných údajích o trhu, které poskytlo výrobní odvětví Společenství a vyvážející výrobci, na dovozních statistikách Eurostatu a na dostupných vývozních statistikách dotčených zemí.
(120)
SSM se podařilo během období přezkumného šetření před pozbytím platnosti navýšit výrobu o 7 % ve srovnání s rokem 2005.
(121)
Zatímco výrobní kapacita zůstávala během posuzovaného období stabilní, průměrné využití kapacity v Rusku dosahovalo podle zjištění za období přezkumného šetření zhruba 60 až 65 %. Lze tudíž učinit závěr, že vyvážející výrobci v Rusku mají kapacity ke zvýšení svého vývozu na trh Společenství v případě, že by opatření byla zrušena.
(122)
Kromě toho se celková kapacita Ruska, pokud jde o dotčený výrobek, odhaduje přibližně na úrovni celkové spotřeby EU během OPŠPP, konkrétně na 220 000 tun. Vzhledem k tomu, že ruský trh není schopen takový objem nabídky absorbovat, mohou se ruští výrobci v případě zrušení opatření rozhodnout přesměrovat tuto volnou kapacitu do Společenství za dumpingové ceny.
(123)
V 61. a 62. bodě odůvodnění bylo objasněno, že s ohledem na existenci cenového závazku se vývozy do Společenství neuskutečňovaly na dumpingové úrovni. Bylo rovněž doloženo, že MDC stanovené při cenovém závazku ovlivňovaly tvorbu cen dotčené ruské společnosti na trhu Společenství. Byl proto učiněn závěr, že vývozní cena do Společenství není spolehlivá ve smyslu čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(124)
Ceny do třetích zemí byly tudíž posouzeny jako spolehlivější, jelikož během OPŠPP nebyly předmětem žádného omezování.
(125)
Během OPŠPP také byly ruské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než cenová úroveň ve Společenství. Proto je v případě zrušení opatření pravděpodobné, že ruští vývozci by exportovali SWR do Společenství ve velkých objemech a za ceny nižší než odpovídající současnému cenovému závazku. V důsledku toho se jeví jako pravděpodobné, že by došlo k obnovení dumpingu, pokud by byla platná antidumpingová opatření zrušena. Toto platí zejména z hlediska nynější situace, pokud jde o cenový závazek.
(126)
Chování ruských vývozců a vliv cenového závazku na úroveň vývozních cen do Společenství, převládající nižší úroveň cen ve třetích zemích a velká dostupná volná výrobní kapacita jsou jasnými známkami toho, že ruští výrobci by se v případě zrušení opatření pravděpodobně znovu vrátili na trh Společenství s významnými objemy za dumpingové ceny.
(127)
Thajský spolupracující výrobce je dominantním výrobcem v Thajsku a představuje významný podíl, konkrétně zhruba 80 %, instalované výrobní kapacity a skutečné výroby SWR v Thajsku. Šetření prokázalo, že tento výrobce vyráběl při plném využití kapacity a že druzí dva známí thajští výrobci na trhu Společenství prakticky nepůsobí a nemají ani k dispozici žádné větší výrobní kapacity.
(128)
Šetření prokázalo, že i v případě, kdy by spolupracující vyvážející výrobce prodával na trhu Společenství za dumpingové ceny, byly by objemy jeho prodejů extrémně nízké. Na základě celosvětového vývozu této společnosti bylo usouzeno, že společnost se zaměřuje více na několik dalších vývozních trhů než na trh Společenství, jmenovitě na USA, Singapur, Indonésii, Austrálii, Japonsko a Malajsii. V těchto zemích byly dokonce zřízeny prodejní dceřiné společnosti.
(129)
Spolupracující vyvážející výrobce respektoval cenový závazek a s ohledem na současné vysoké tržní ceny prodával často v cenách nad sjednané minimální ceny. Neexistují žádné další thajské společnosti, které by vyvážely dotčený výrobek na trh Společenství.
(130)
Během OPŠPP byl objem prodejů společnosti Usha do zbytku světa významně vyšší než prodeje do Společenství, a to bez ohledu na skutečnost, že úroveň vývozních cen do Společenství byla v průměru o 9,5 % vyšší než ve zbytku světa.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah je nepravděpodobné, že spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku bude vyvážet na trh Společenství velké objemy, a to ani v případě zrušení opatření. Druzí dva thajští výrobci podle všeho nemají zřízenou žádnou mezinárodní distribuční síť, která by jim umožňovala agresivně vstoupit na trh Společenství a získat na něm podíl.
(132)
Podle údajů shromážděných během šetření zůstávala výrobní kapacita během období, jež bylo předmětem šetření, nezměněná a využití kapacit se zvyšovalo. Bylo zjištěno, že v důsledku toho obě turecké společnosti dosáhly zhruba 90 % své výrobní kapacity. V Turecku neexistují žádné další společnosti vyrábějící SWR.
(133)
Kromě toho bylo zjištěno, že podíl dumpingových dovozů z Turecka (od společnosti Celik Halat) na trh Společenstvá je menší než 0,5 %, z čehož 10 % dokonce ani nekonkuruje výrobě Společenství, jelikož se týkají typů výrobku, které nejsou výrobním odvětvím Společenství vyráběny. Jelikož bylo zjištěno, že se společnost Has nedopouští dumpingu, byl tržní podíl dumpingových dovozů z Turecka velmi nízký. Proto jen malý podíl dovozů z Turecka představuje dumping a konkuruje přímo výrobnímu odvětví Společenství.
(134)
Po zvážení výše uvedených argumentů je nepravděpodobné, že by spolupracující vyvážející výrobci vyváželi na trh Společenství velké objemy, a to ani v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu tedy neexistuje žádná pravděpodobnost obnovení nebo přetrvávání dumpingu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Vymezení výroby Společenství a výrobního odvětví Společenství
(135)
SWR vyrábí 29 výrobců ve Společenství a výroba podle zjištění dosahovala během OPŠPP asi 202 000 tun.
(136)
Podobně jako při původním šetření bylo zjištěno, že někteří výrobci ve Společenství dotčený výrobek dovážejí. Dovážená množství jsou nicméně zanedbatelná ve srovnání s jejich vlastní výrobou (méně než 1 % jejich objemu výroby) a neexistovaly žádné dovážené výrobky pocházející z dotčených zemí. Byl proto učiněn závěr, že neexistuje žádné opodstatnění pro vyloučení těchto výrobců z vymezení výroby Společenství.
(137)
SWR vyráběná těmito 29 výrobci ve Společenství proto představuje celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(138)
Žádost o prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti byla podpořena 22 výrobci ve Společenství; ti všichni souhlasili, že budou při šetření spolupracovat. Bylo zkoumáno, zda tito spolupracující výrobci představují významný podíl na celkové výrobě dotčeného výrobku ve Společenství a bylo zjištěno, že na tyto výrobce připadá 87 % celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství během OPŠPP i různých období prozatímních přezkumných šetření.
(139)
Bylo proto usouzeno, že 22 spolupracujících a podporujících výrobců ve Společenství představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se zde na ně proto odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“.
2. Situace na trhu Společenství
2.1 Spotřeba na trhu Společenství
(140)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objemy prodejů výrobců ve Společenství tvořících výrobní odvětví Společenství,
-
odhady prodejů dalších výrobců na trhu Společenství na základě údajů poskytnutých v rámci žádosti,
-
údaje Eurostatu o dovozech dotčeného výrobku z dotčených zemí i ze třetích zemí.
(141)
V období mezi rokem 2003 a OPŠPP vzrostla spotřeba Společenství o více než 46 000 tun, tedy o 26 %, a dosáhla celkového objemu spotřeby více než 222 000 tun během OPŠ.
Tabulka 1
2003
2004
2005
OPŠPP
Spotřeba Společenství
(v tunách)
176 438
195 363
214 529
222 456
Index
100
111
122
126
2.2 Vývoj dovozů a cenového podbízení z Ruska
2.2.1 Objemy, tržní podíl a ceny dovozů z Ruska
(142)
Objemy a tržní podíly dovozů dotčeného výrobku z Ruské federace se vyvíjely způsobem uvedeným v následující tabulce.
Tabulka 2
2003
2004
2005
OPŠPP
Objem dovozů
(v tunách)
2 198
1 844
2 908
3 323
Index
100
84
132
151
Podíl na trhu
1,2 %
0,9 %
1,4 %
1,5 %
Index
100
75
117
125
(143)
Během posuzovaného období vzrostly dovozy z Ruské federace o 51 %, a to z 2 198 tun v roce 2003 na 3 323 tuny během OPŠPP. Podíl dovozů na spotřebě Společenství se v tomto mezidobí zvýšil z 1,2 % na 1,5 %, tedy o 25 %.
(144)
Přístup, kterým se řídil výpočet cenového podbízení, je v tomto případě shodný s přístupem popsaným ve 136. až 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Cena na hranice Společenství účtovaná dotčenými vývozci byla srovnána podle jednotlivých typů s cenami ze závodu výrobního odvětví Společenství. Výsledek tohoto srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl na cenách ze závodu výrobního odvětví Společenství.
(145)
Úroveň ceny účtované ze strany SSM odběratelům se sídlem ve Společenství byla s největší pravděpodobností ovlivňována závazkem přijatým v kontextu původního nařízení. Přesto byla zjištěna významná úroveň podbízení ve výši 49 %.
(146)
S ohledem na výše uvedená zjištění se zdá, že relativně nízký podíl ruských vývozů na trhu je nepochybně vyvolán platnými antidumpingovými opatřeními vůči Rusku. Vzhledem k úrovni ruských cen a velkému rozsahu dumpingu v současnosti zjištěnému v případě Ruska je vysoce pravděpodobné, že velké volné kapacity, které jsou v této zemi k dispozici, by mohly být snadno využity ke zvýšení vývozů na trh Společenství.
2.3 Objemy, podíly na trhu a ceny dovozů z ostatních zemí dotčených tímto přezkumem
(147)
Připomíná se, že ve 131. a 134. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že neexistuje žádné riziko obnovení dumpingu u dovozů SWR pocházejících z Thajska a Turecka. Trendy dovozů dotčeného výrobku z ostatních zemí dotčených tímto přezkumem byly prozkoumány rovněž. Objemy dovozů a podíly na trhu u ostatních zemí dotčených tímto přezkumem se vyvíjely takto:
Tabulka 3
2003
2004
2005
OPŠPP
Thajsko
Objem dovozů
(v tunách)
368
160
86
118
Z toho dumpingové dovozy
0
Podíl na trhu celkem
0,21 %
0,08 %
0,04 %
0,05 %
Turecko
Objem dovozů
(v tunách)
2 248
2 223
4 246
4 805
Z toho dumpingové dovozy
1 089
Podíl na trhu celkem
1,27 %
1,11 %
1,98 %
2,16 %
(148)
Tabulka ukazuje, že dovozy z Thajska byly během posuzovaného období objemově nevýznamné, s podílem na trhu ve výši 0,1 % během OPŠPP.
(149)
Celkové dovozy z Turecka vzrostly z 2 248 tun na 4 805 tun od roku 2003 do konce OPŠPP, čili o 113 %. Ve smyslu podílu na trhu se téměř zdvojnásobily, a sice z 1,3 % na 2,2 %. Přesto v poměru k celkové velikosti trhu Společenství nebyly objemy dovozů z Turecka příliš významné.
(150)
Je však třeba konstatovat, že hlavní vyvážející výrobce v Turecku má nulovou sazbu cla vztahující se na jeho vývoz. To možná tomuto vyvážejícímu výrobci umožnilo zvýšit svůj prodej do EU v relativně vysokých cenách.
(151)
Přístup, kterým se řídil výpočet cenového podbízení, je v tomto případě shodný s přístupem popsaným ve 136. až 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Cena na hranice Společenství účtovaná dotčenými vývozci byla srovnána podle jednotlivých typů s cenami ze závodu výrobního odvětví Společenství. Výsledek tohoto srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl na cenách ze závodu výrobního odvětví Společenství.
(152)
Přes výše uvedené úvahy a závěry bylo u dumpingových dovozů z Turecka zjištěno cenové podbízení v rozsahu 24 %, přičemž úroveň podbízení u dovozů pocházejících z Thajska dosahovala podle zjištění zhruba 1 %.
2.4 Objemy a podíly na trhu u dovozů z dalších zemí dotčených antidumpingovými opatřeními, avšak nedotčených tímto přezkumem
(153)
Připomíná se, že jsou uložena antidumpingová opatření na ocelová lana a kabely pocházející z Čínské lidové republiky, Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Tato antidumpingová opatření byla platná po celé posuzované období:
Tabulka 4
2003
2004
2005
OPŠPP
Čínská lidová republika
Dovozy (v tunách)
1 545
3 374
6 581
7 560
Index
100
218
426
489
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 088
1 120
1 063
947
Podíl na trhu
0,9 %
1,7 %
3,1 %
3,4 %
Indie
Dovozy (v tunách)
4 218
4 832
6 551
6 108
Index
100
115
155
145
Průměrná cena (EUR/tuna)
902
1 036
1 130
1 123
Podíl na trhu
2,3 %
2,5 %
3,1 %
2,7 %
Jižní Afrika
Dovozy (v tunách)
184
795
577
941
Index
100
433
314
512
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 303
1 471
1 584
1 573
Podíl na trhu
0,1 %
0,4 %
0,3 %
0,4 %
Ukrajina
Dovozy (v tunách)
1 222
1 438
1 149
776
Index
100
118
94
63
Průměrná cena (EUR/tuna)
866
712
752
662
Podíl na trhu
0,7 %
0,7 %
0,5 %
0,3 %
Celkem tun
6 785
10 978
16 177
16 012
Podíl na trhu celkem
3,7 %
5,6 %
7,5 %
7,2 %
(154)
Stojí za povšimnutí, že dovozy ze zemí v režimu antidumpingových opatření během posuzovaného období významně vzrostly, jednak ve smyslu objemu, kde došlo ke zvýšení o 135 %, jednak ve smyslu podílu na trhu, kde během téhož období došlo ke zvýšení ze 3,7 % na 7,2 %.
2.5 Objemy a podíly na trhu u dovozů z dalších zemí nedotčených žádnými antidumpingovými opatřeními
(155)
Dovozy z dalších třetích zemí se vyvíjely následujícím způsobem.
Tabulka 5
2003
2004
2005
OPŠPP
Celkem objemy (v tunách) z toho:
42 486
54 983
58 843
61 271
Index
100
129
138
144
Jižní Korea
22 400
32 121
34 634
36 408
Index
100
143
155
163
Malajsie
4 836
4 426
5 123
6 642
Index
100
92
106
137
Severní Korea
150
1 626
2 212
3 324
Index
100
1 084
1 475
2 216
(156)
Dovozy ze zemí nepodléhajících antidumpingovým opatřením se během posuzovaného období zvýšily zhruba o 19 000, čili o 44 %. Převážná část těchto dovozů pochází z Jižní Koreje.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
3.1 Předběžné poznámky
(157)
Vzhledem k velkému počtu výrobců ve Společenství, kteří tvoří výrobní odvětví Společenství, bylo rozhodnuto provést výběr vzorku výrobců ve Společenství v souladu s článkem 17 základního nařízení, jak je vyloženo výše ve 20. a 21. bodě odůvodnění. Pět výrobců ve Společenství, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo vybráno proto, že představují největší reprezentativní objem výroby, který lze přešetřit v rámci vymezeného času. Jsou uvedeni výše ve 26. bodě odůvodnění.
(158)
Údaje o újmě uvedené níže se proto opírají jednak o zjištění učiněná na úrovni těchto do vzorku zařazených výrobců ve Společenství, jednak o zjištění učiněná na úrovni 22 výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství. Pro účely jednoznačnosti je výslovně uváděno, kdy se údaje o faktorech újmy týkají informací získaných ze vzorku. Pokud takový odkaz není uveden, znamená to, že údaje byly získány od 22 výrobců ve Společenství tvořících výrobní odvětví Společenství.
3.2 Výroba, instalovaná výrobní kapacita a míra využití kapacity
(159)
Tabulka 6
2003
2004
2005
OPŠPP
Výroba (v tunách)
149 957
148 536
161 611
176 119
Index
100
99
108
117
Instalovaná výrobní kapacita (v tunách)
229 066
229 654
245 343
247 833
Index
100
100
107
108
Míra využití kapacity
65 %
65 %
66 %
71 %
Index
100
99
101
109
(160)
Během posuzovaného období vzrostla výroba celého výrobního odvětví Společenství zhruba o 26 000 tun, čili o 17 %. Toto zvýšení je nutno posuzovat z hlediska spotřeby Společenství, která vzrostla o 46 000 tun, čili o 26 %, a nárůstu vývozu výrobního odvětví Společenství během téhož období.
(161)
Zvýšení výroby bylo rovněž iniciováno nárůstem výrobní kapacity o 8 %, která tak během OPŠPP dosáhla téměř 248 000 tun.
(162)
Míra využití kapacity zůstávala během prvních let posuzovaného období poměrně stabilní. Nicméně během OPŠPP v důsledku nárůstu výroby míra využití kapacity vzrostla ze zhruba 65 % na více než 70 %.
3.3 Zásoby - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 7
2003
2004
2005
OPŠPP
Zásoby (v tunách)
11 565
10 236
11 465
12 652
Index
100
89
99
109
Zásoby jako % z celkových prodejů
20 %
17 %
18 %
18 %
(163)
Stav zásob zůstával během posuzovaného období poměrně stabilní, zvláště v poměru k prodejům.
3.4 Objem prodejů a podíl na trhu spotřeby Společenství a růst
Tabulka 8
2003
2004
2005
OPŠPP
Objem prodejů (v tunách)
107 032
106 542
112 687
116 625
Index
100
100
105
109
Podíl na trhu spotřeby Společenství
60,7 %
54,5 %
52,5 %
52,4 %
Index
100
90
87
86
Růst obratu prodeje (v tis. EUR)
217 912
230 267
262 495
297 009
Index
100
106
120
136
(164)
Objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zůstával v absolutním vyjádření během posuzovaného období poměrně stabilní. Během OPŠPP byl zaznamenán nárůst objemu prodejů o 9 %, tento výkon je však nutno posuzovat z hlediska vývoje spotřeby Společenství, která se zvýšila o 26 %.
(165)
Z pohledu vývoje spotřeby Společenství a přes rostoucí objem prodejů se podíl výrobního odvětví na trhu Společenství během posuzovaného období značně snížil. Výrobní odvětví Společenství za toto období ztratilo více než 8 procentních bodů z podílu na spotřebě Společenství.
(166)
Celkový obrat prodejů výrobního odvětví Společenství vzrostl během posuzovaného období o 36 %. To je nutno primárně posuzovat ve světle nárůstu prodejních cen za tunu, v němž se především odrážejí vyšší náklady a nákupní ceny surovin.
3.5 Prodejní ceny a faktory ovlivňující ceny ve Společenství - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 9
2003
2004
2005
OPŠPP
Průměrná prodejní cena
(EUR/tuna)
1 902
2 058
2 170
2 142
Index
100
108
114
113
Průměrná pořizovací cena surovin (válcovaný drát)
(EUR/tuna)
511
559
662
734
Index
100
109
129
143
(167)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se během posuzovaného období zvýšila o 240 EUR/tuna, čili o 13 %. Šetření prokázalo, že to bylo jednoznačně odrazem nárůstu cen surovin, především ocelového válcovaného drátu. Nákupní pořizovací cena válcovaného drátu se zvýšila během posuzovaného období o 223 EUR/tuna, čili o 43 % ve srovnání s pořizovací cenou na počátku posuzovaného období.
(168)
Jeden z výrobců zařazených do vymezení výrobního odvětví Společenství podle zjištění nakupoval suroviny, včetně válcovaného drátu, od stran ve spojení („vertikálně integrované ocelářské skupiny“). Bylo proto zkoumáno, zda ceny dodavatelů ve spojení účtované výrobcům ve Společenství byly v souladu s cenami účtovanými dodavatelem ve spojení nezávislým odběratelům. Bylo zjištěno, že ceny účtované výrobcům ve Společenství byly v souladu s cenami pro nezávislé odběratele a že uvedené zvýšení rovněž odráží všeobecné zvýšení cen ocele během posuzovaného období. Byl proto učiněn závěr, že průměrné pořizovací ceny surovin nakupovaných výrobci ve Společenství, kteří jsou vertikálně integrováni, je rovněž třeba zahrnout do výpočtů.
3.6 Zaměstnanost a mzdy - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 10
2003
2004
2005
OPŠPP
Zaměstnanci
1 023
999
1 064
1 087
Index
100
98
104
106
Mzdy / zaměstnanec (v EUR)
33 943
36 674
37 987
38 348
Index
100
108
112
113
Mzdy na vyrobenou tunu
606
634
614
592
Index
100
105
101
98
(169)
Vzhledem k výše zmíněnému zvýšenému objemu výroby a prodejů se během posuzovaného období zvýšil počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Společenství o 6 %.
(170)
Během posuzovaného období vzrostly také mzdové náklady na zaměstnance, a to v souladu s všeobecným růstem mezd během tohoto období. Bylo však zjištěno, že průměrné mzdové náklady na vyrobenou tunu bylo možno během posuzovaného období mírně snižovat.
3.7 Produktivita - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 11
2003
2004
2005
OPŠPP
Vyrobená tuna / zaměstnanec
56
58
62
65
Index
100
103
110
116
(171)
Úroveň produktivity zaznamenaná pro výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období výrazně vzrostla. To dokazuje, že výrobní odvětví je schopné přizpůsobovat se situaci na trhu Společenství.
3.8 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(172)
Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nelze tento dopad s ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí pokládat za zanedbatelný.
3.9 Ziskovost, návratnost investic a pohyb peněžních prostředků - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 12
2003
2004
2005
OPŠPP
Zisk z prodejů ve Společenství
-0,1 %
+0,4 %
+4,6 %
+5,3 %
Návratnost celkových aktiv
-18,8 %
+14,1 %
+26 %
+24,4 %
Peněžní tok (jako % z celkových prodejů)
+0,1 %
+1,2 %
+4,3 %
+6,2 %
(173)
Vzhledem k pozitivnímu vývoji ziskovosti během posuzovaného období vykazovaly během téhož období pozitivní trendy také peněžní toky a návratnost aktiv. Po mírné ztrátě v roce 2003 dokázalo výrobní odvětví Společenství pomalu, leč vytrvale zvyšovat své zisky, jak ve vztahu k prodejům, tak ve vztahu ke svým aktivům. Tento výkon lze pravděpodobně přičítat výraznému zvýšení produktivity.
(174)
Nicméně se připomíná, že tato situace se může prudce změnit v důsledku vysokých úrovní cen oceli, které převládají na trhu, ovšem zvláště tehdy, pokud by se povolilo zrušení antidumpingových opatření a byl by umožněn vstup velkých objemů dumpingových dovozů na trh.
Tabulka 13
2003
2004
2005
OPŠPP
Investice
46 570
43 158
51 362
56 538
Index
100
93
110
121
3.10 Investice a schopnost získávat kapitál - údaje shromážděné ze vzorku
(175)
Úroveň investic zaznamenaná na úrovni společností ve vzorku se během posuzovaného období zvýšila o 21 % a je třeba ji posuzovat s přihlédnutím ke zvýšení výrobní kapacity.
(176)
Žádný z výrobců ve Společenství neohlásil konkrétní problémy týkající se jeho schopnosti získávat kapitál.
3.11 Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Společenství
(177)
Šetření prokázalo, že od uložení antidumpingových opatření na SWR dokázalo výrobní odvětví Společenství svou hospodářskou situaci zlepšovat. Bylo možno navýšit většinu faktorů újmy, jako je objem prodejů, výroba a výrobní kapacita a produktivita. Tohoto výkonu bylo dosaženo na prudce rostoucím trhu, kde se během posuzovaného období zvýšila spotřeba o 26 %.
(178)
Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství ztratilo podíl na trhu, však ukazuje, že nemohlo plně využívat výhod této pozitivní situace na trhu Společenství.
(179)
Šetření také prokázalo, že výrobní odvětví Společenství bylo schopno zlepšovat svou celkovou finanční situaci. Zvýšení prodejních cen o 13 % během OPŠPP umožnilo výrobnímu odvětví dosáhnout ziskovosti, a to navzdory významnému nárůstu cen surovin. V důsledku toho se během posuzovaného období zlepšila také návratnost aktiv a pohyb peněžních prostředků. Byl proto učiněn závěr, že ačkoli se situace výrobního odvětví Společenství ve srovnání s obdobím předcházejícím uložení opatření zlepšila, zůstává nadále křehká.
4. Vývozní aktivity výrobního odvětví Společenství - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 14
2003
2004
2005
OPŠPP
Vývozní prodeje (v tunách)
8 475
11 870
10 618
13 374
Index
100
140
125
157
% z celkových prodejů
15 %
21 %
19 %
22 %
Průměrná cena
(EUR/tuna)
2 123
2 302
2 835
3 063
Index
100
108
134
144
(180)
Vývozní výkonnost do vzorku zařazeného výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Vývozní prodeje během posuzovaného období vzrostly o 57 %. Vývozní prodeje se také zvýšily v poměru k celkovým prodejům, a to z 15 % na 22 %.
(181)
Průměrná cena na tunu u vývozních prodejů je rovněž výrazně vyšší než průměrná cena u prodejů na trhu Společenství (viz 167. bod odůvodnění). Vyšší ceny SWR při vývozu plynou z toho, že tyto výrobky jsou sofistikovanější, vyvolávají vyšší pořizovací ceny surovin a vyšší výrobní náklady. Bez ohledu na vyšší výrobní náklady přispěla vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství významně k celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství.
5. Závěr k pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy
(182)
Šetření prokázalo, že volné kapacity dostupné pro Rusko jsou značné a že neexistují žádné zjevné důvody, které by bránily aktivaci těchto kapacit v případě pozbytí platnosti opatření. Navíc je pravděpodobné, že ruští výrobci přesměrují podstatný objem svého nynějšího prodeje ze třetích zemí do Společenství, kde převládají vyšší ceny. Uvedená množství by byla dohromady podstatná a šlo by o proces usnadňovaný existencí dobře zavedených distribučních kanálů ve Společenství pro ruské vývozy.
(183)
Kromě toho byly pozorovány významné rozsahy dumpingu a podbízení, skutečnost, že podbízení funguje zřejmě jako nejnižší práh cen, a dále, že nízká úroveň cen praktikovaná při ruském vývozu do jiných třetích zemí ukazuje na to, že by se uskutečňovaly výše zmíněné podstatně vyšší objemy vývozů do Společenství za dumpingové ceny, které by se pohybovaly významně pod cenami a náklady výrobního odvětví Společenství.
(184)
Spojený efekt takových objemů a cen by pravděpodobně vedl k významnému zhoršení stále ještě křehké situace výrobního odvětví Společenství. Bez ohledu na to, zda by výrobní odvětví Společenství na tuto věc reagovalo propadem prodejů (a tedy i výroby), snížením cen nebo obojím, nastalo by podstatné finanční zhoršení a obnovily by se obtíže, které byly zjištěny před uložením původních opatření.
(185)
Na tomto základě se činí závěr, že existuje jednoznačná pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu v případě, že by bylo umožněno pozbytí platnosti antidumpingových opatření na dovozy SWR pocházející z Ruské federace.
F. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžné poznámky
(186)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství bylo založeno na vyhodnocení všech různých souvisejících zájmů. Současné šetření analyzuje situaci, kdy antidumpingová opatření již byla zavedena, a umožňuje vyhodnotit jakýkoli nepřiměřený negativní dopad současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(187)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření v tomto zvláštním případě není v zájmu Společenství.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(188)
Jak bylo objasněno výše, existuje jednoznačná pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, pokud by byla zrušena opatření platná pro ruské vývozce.
(189)
Připomíná se, že při tomto šetření s Komisí spolupracovalo a svou podporu zachování opatření vyjádřilo nejméně 22 výrobců ve Společenství, kteří reprezentují přibližně 87 % celkové výroby SWR ve Společenství.
(190)
Zachování antidumpingových opatření na dovoz z dotčených zemí by posílilo možnosti výrobního odvětví Společenství udržet a dokonce posílit jeho stávající situaci. Existuje jednoznačná pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu v podstatných objemech, které výrobní odvětví Společenství pravděpodobně nebude schopno unést. Výrobní odvětví Společenství by proto nadále mělo požívat výhody ze zachování stávajících antidumpingových opatření, zejména proto, že existují také opatření proti dovozům ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny.
3. Zájem dovozců
(191)
V prozatímním nařízení (202. bod odůvodnění) bylo objasněno, že pro distribuci SWR ve Společenství je charakteristická existence významného počtu dovozců a obchodníků. Přesto, ačkoli žádost o nynější přezkum před pozbytím platnosti obsahovala seznam 32 dovozců a obchodníků, kteří byli všichni kontaktováni, spolupracovali při šetření pouze tři dovozci, z nichž pouze u jednoho dovozce bylo zjištěno dovážení dotčeného výrobku.
(192)
Hlavní činnost tohoto dovozce se skutečně soustředila na SWR (v rozmezí 55 % až 85 %) a bylo zjištěno, že jeho finanční výkonnost není nijak vážně ovlivňována platnými opatřeními.
4. Zájem dodavatelů
(193)
Jak bylo podrobněji objasněno ve 197. a 198. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, hlavní surovinou používanou při výrobě SWR je průmyslový ocelový drát, který se vyrábí z ocelového válcovaného drátu.
(194)
Bylo zjištěno, že někteří výrobci SWR ve Společenství jsou vertikálně integrováni, tj. že mají dodavatele průmyslového ocelového drátu ve spojení. Dva výrobci ve spojení odpověděli na dotazy týkající se cen surovin (viz výše 168. bod odůvodnění) a žádný dodavatel surovin, který není ve spojení, se nepřihlásil.
(195)
Bez ohledu na pozici dodavatele surovin ve spojení či nikoli vůči výrobnímu odvětví Společenství je v případě těchto dodavatelů ve Společenství zjevné, že by významně utrpěli, pokud by bylo umožněno pozbytí platnosti opatření, a že by v důsledku toho poklesl objem prodejů výrobního odvětví Společenství. Lze proto učinit jednoznačný závěr, že zachování antidumpingových opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin ve Společenství.
5. Zájem uživatelů
(196)
Komise přímo kontaktovala 21 uživatele SWR ve Společenství, avšak ani jeden uživatel se nepřihlásil a nespolupracoval při šetření.
(197)
Na tomto základě byl po úvaze učiněn závěr, že tito uživatelé nemají žádné přesvědčivé důvody proti zachování antidumpingových opatření.
6. Závěr o zájmu Společenství
(198)
S přihlédnutím ke všem uvedeným faktorům se činí závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ZÁVAZKY
(199)
Jak je uvedeno výše ve 2. bodě odůvodnění, Komise přijala nabídku závazku ze strany SSM rozhodnutím 2001/602/ES ze dne 26. července 2001. Prozatímní přezkum ukázal, že od přijetí závazku v roce 2001 se významně změnil sortiment výroby SSM.
(200)
V rámci závazku byly vyráběné SWR rozděleny do velkého počtu typů výrobku s výraznými cenovými rozdíly u každého typu. Přezkumné šetření potvrdilo, že společnost měla velké problémy s náležitou klasifikací jednotlivých typů výrobku v souladu s podmínkami závazku. Částečně to bylo způsobeno omezenými možnostmi účetního systému, který neumožňoval náležité rozlišování jednotlivých typů SWR. Podobné problémy již byly zjištěny při sledování závazku a byly důvodem pro zaslání písemného upozornění.
(201)
Proto byl učiněn závěr, že závazek je ve své stávající podobě neúčinný a musí být rozhodnutím Komise odvolán.
(202)
Oba ruští vývozci nabídli závazek v příslušné lhůtě po poskytnutí konečných informací, avšak žádný z nich nenabídl přijatelný závazek ve lhůtě podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení, tj. závazek, který by zohlednil zjištění přezkumů a který by rozdělil jednotlivé výrobky do přijatelných kategorií s omezenými cenovými rozdíly.
(203)
Vzhledem k tomu, že informace týkající se odvolání závazku byly poskytnuty v pozdějším stadiu řízení, mělo by být oběma ruským vývozcům výjimečně umožněno dokončit plnění závazku po uplynutí obvyklých lhůt, avšak během deseti kalendářních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost. V případě potřeby může Komise navrhnout odpovídající změnu tohoto nařízení.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(204)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování existujících opatření na dovozy z Ruska a pozměnit tam, kde je to odůvodněné, úroveň těchto opatření. Stranám byla po podání informací též poskytnuta lhůta pro předložení připomínek a požadavků. Žádné z obdržených připomínek nebyly povahy, která by vedla ke změně výše uvedených závěrů.
(205)
Z výše uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je nutno antidumpingová opatření vůči dovozům SWR pocházejících z dotčených zemí zachovat pro Rusko a zrušit pro Turecko a Thajsko.
I. CLA
(206)
S ohledem na závěry ohledně přetrvávání dumpingu, pravděpodobnosti obnovení újmy a zájmu Společenství je nutno potvrdit antidumpingová opatření na dovozy SWR pocházejících z Ruska, aby se tak zamezilo obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
(207)
S ohledem na zjištění z prozatímních přezkumů, která se týkají dvou ruských společností, se pokládá za přiměřené pozměnit antidumpingové clo použitelné pro BMK na sazbu 36,2 % a pro SSM na sazbu 9,7 %.
(208)
Avšak s přihlédnutím ke zjištěním týkajícím se Turecka a vzhledem k tomu, že nic nenasvědčuje možnému obnovení dumpingu v budoucnosti, je třeba zrušit antidumpingová opatření týkající se dovozů SWR pocházejících z této země.
(209)
Dále pak s přihlédnutím ke zjištěním týkajícím se Thajska, tj. neexistenci dumpingu během období prozatímního přezkumu pro Thajsko, a vzhledem k tomu, že nic nenasvědčuje možnému obnovení dumpingu v budoucnosti, je třeba zrušit antidumpingová opatření vůči dovozům SWR pocházejících z této země,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy železných nebo ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, kromě lan a kabelů z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojenými tvarovkami, kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 a 7312109890) pocházejících z Ruské federace.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky uvedené v odstavci 1 a vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Sazba cla
(%)
Doplňkový kód TARIC
Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works
1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan, 453500, Rusko
36,2
A694
Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz
162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Russia
9,7
A217
Všechny ostatní společnosti
50,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozů železných nebo ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, kromě lan a kabelů z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojenými tvarovkami, kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 pocházejících z Thajska a Turecka se ukončuje a antidumpingová opatření uložená pro tyto země nařízením (ES) č. 1601/2001 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 30. října 2007.
REGOLAMENTO (CE) N. 1279/2007 DEL CONSIGLIO
del 30 ottobre 2007
che impone un dazio antidumping definitivo su alcuni tipi di funi e di cavi di ferro o d’acciaio originari della Federazione russa e che abroga le misure antidumping sulle importazioni di alcuni tipi di funi e di cavi di ferro o d’acciaio originari della Thailandia e della Turchia
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafi 2 e 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Il 2 febbraio 2001 il Consiglio ha imposto, con il regolamento (CE) n. 230/2001 (2) («regolamento provvisorio»), misure antidumping provvisorie sulle importazioni di alcuni tipi di funi e di cavi in ferro o acciaio («CFA») originari della Repubblica ceca, della Russia, della Thailandia e della Turchia (i tre ultimi paesi saranno indicati come «i paesi in esame»). Il 2 agosto 2001 il Consiglio ha imposto, con il regolamento (CE) n. 1601/2001 (3) («regolamento iniziale»), misure antidumping definitive sulle importazioni di CFA. Le misure imposte sulle importazioni di CFA originarie della Repubblica ceca sono decadute dopo l’allargamento dell’Unione europea avvenuto il 1o maggio 2004.
(2)
Il 26 luglio 2001 la Commissione, con la decisione 2001/602/CE (4), ha accettato impegni offerti da un esportatore russo e uno tailandese in relazione alle misure antidumping di cui al considerando 1.
(3)
L’8 novembre 2005 il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 1858/2005 (5), ha imposto misure antidumping definitive su importazioni di alcuni tipi di funi e di cavi d’acciaio originarie della Repubblica popolare cinese, dell’India, del Sudafrica e dell’Ucraina («il procedimento parallelo»).
2. Domanda di riesame
a) Riesami intermedi parziali delle misure antidumping in vigore contro produttori esportatori in Russia
(4)
Nel 2004 la Commissione ha ricevuto due domande di riesami intermedi parziali ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base («riesami intermedi»). Le domande, limitate al dumping, sono state presentate da Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod («ChSPZ») e, rispettivamente, da Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works («BMK»), entrambi i produttori esportatori di CFA della Russia.
(5)
Come spiegato in un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (6), il nome della ChSPZ è stato cambiato in Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz («SSM») in seguito alla fusione di quest’ultima con Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod («OSPAZ»). Il cambiamento di nome è divenuto effettivo dal 1o gennaio 2006.
(6)
Secondo i richiedenti, le circostanze su cui si basavano le misure erano cambiate e i cambiamenti erano di natura durevole. Entrambi i produttori esportatori hanno inoltre sostenuto che per controbilanciare il dumping non fossero più necessari i livelli in vigore delle misure antidumping.
(7)
Sentito il comitato consultivo e accertata l’esistenza di prove sufficienti per aprire i due riesami intermedi, la Commissione li ha aperti in data 10 agosto 2004 (7).
b) Riesame intermedio parziale delle misure antidumping in vigore contro un produttore esportatore della Turchia
(8)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (8), la Commissione ha ricevuto, in data 28 aprile 2006, una domanda di riesame ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base [ricevuta insieme a una richiesta di riesame ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 2 («riesame in previsione della scadenza»), di cui ai considerando da 12 a 15].
(9)
La domanda è stata presentata dal Comitato di collegamento dell’unione delle industrie europee di trefoli e cavi d’acciaio (EWRIS - «il richiedente») per conto di produttori che rappresentano una quota maggioritaria, in questo caso più del 50 %, della produzione comunitaria complessiva di alcuni tipi di funi e di cavi di ferro o d’acciaio.
(10)
Il campo d’applicazione del riesame intermedio chiesto dal richiedente è stato limitato al livello di dumping praticato da un unico produttore esportatore della Turchia (attualmente a dazio zero). Secondo il richiedente, il livello delle misure non è più sufficiente per neutralizzare il dumping pregiudizievole.
(11)
Sentito il comitato consultivo e accertata l’esistenza di prove sufficienti per aprire il riesame intermedio, la Commissione lo ha iniziato in data 3 agosto 2006 (9).
c) Riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping in vigore contro Russia, Thailandia e Turchia
(12)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza, la Commissione ha ricevuto, in data 28 aprile 2006, una domanda di riesame in previsione della scadenza (ricevuta insieme alla richiesta di un riesame intermedio trattata di cui ai considerando da 8 a 11).
(13)
La domanda è stata presentata dal Comitato di collegamento dell’unione delle industrie europee di trefoli e cavi d’acciaio (EWRIS - «il richiedente») per conto di produttori che rappresentano una quota maggioritaria, in questo caso più del 50 %, della produzione comunitaria complessiva di alcuni tipi di funi e di cavi di ferro o d’acciaio.
(14)
La domanda di riesame in previsione della scadenza si riferiva a tutti i paesi attualmente coperti dal regolamento iniziale ed era motivata dal fatto che la scadenza delle misure porterebbe verosimilmente alla persistenza o alla reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell’industria comunitaria.
(15)
Sentito il comitato consultivo e accertata l’esistenza di prove sufficienti per aprire il riesame in previsione della scadenza, la Commissione lo ha iniziato in data 3 agosto 2006.
d) Riesame intermedio parziale delle misure antidumping in vigore contro un produttore esportatore della Thailandia
(16)
La Commissione ha ricevuto una domanda di riesame intermedio parziale ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base. La richiesta, limitata al dumping, è stata presentata da Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd, un produttore esportatore di CFA della Thailandia.
(17)
Secondo il richiedente, le circostanze su cui si basavano le misure erano cambiate e i cambiamenti erano di natura durevole. Il produttore esportatore ha inoltre sostenuto che per controbilanciare il dumping non fossero più necessari i livelli in vigore delle misure antidumping.
(18)
Sentito il comitato consultivo e accertata l’esistenza di prove sufficienti per aprire il riesame intermedio, la Commissione lo ha iniziato in data 22 marzo 2007 (10).
3. Parti interessate dalle inchieste
(19)
La Commissione ha informato ufficialmente i produttori esportatori, i rappresentanti dei paesi esportatori, gli importatori, i produttori comunitari, gli utenti e il denunziante dell’apertura del riesame in previsione della scadenza e dei riesami intermedi parziali. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di rendere note le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Sono state sentite tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere di essere sentite.
3.1. Campionamento dei produttori comunitari
(20)
Dato il numero relativamente elevato di produttori comunitari, si è esaminata l’ipotesi di usare, per il riesame in previsione della scadenza, un campione ai sensi dell’articolo 17 del regolamento di base. Per permettere alla Commissione di decidere sulla necessità di un campione e, in caso affermativo, di selezionarlo, i produttori della Comunità sono stati invitati, ai sensi dell’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base a manifestarsi entro quindici giorni dall’apertura dei riesami e a fornire alla Commissione le informazioni richieste negli avvisi di apertura.
(21)
Esaminate le informazioni presentate da diciassette produttori comunitari, è stato deciso di selezionare un campione formato delle cinque imprese sottoelencate, scelte soprattutto in base ai rispettivi volumi di produzione e di vendita durante il PI. Il campione è composto dalle seguenti società:
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Germania,
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH («Casar»), Saarbrücken, Germania,
-
Wire and Rope Factory Drumet SA («Drumet»), Włocławek, Polonia,
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos SA («Oliveira»), Gemunde, Portogallo,
-
Tréfileurope SA, Bourg-en-Bresse, Francia.
3.2. Campionamento degli importatori comunitari
(22)
Dato il numero relativamente elevato di importatori comunitari (32 importatori elencati nella domanda), si è esaminata l’ipotesi di usare, per il riesame in previsione della scadenza, un campione ai sensi dell’articolo 17 del regolamento di base. Per permettere alla Commissione di decidere sulla necessità di un campione e, in caso affermativo, di selezionarlo, gli importatori della Comunità sono stati invitati, ai sensi dell’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base a manifestarsi entro quindici giorni dall’apertura dei riesami e a fornire alla Commissione le informazioni richieste negli avvisi di apertura.
(23)
Ma dato che, rispondendo al questionario sul campione, si è manifestato un solo importatore, è stato deciso che il campionamento, in questo caso, non era giustificato.
4. Questionari e verifica
(24)
I questionari dunque sono stati inviati a tutti i produttori esportatori noti nei paesi interessati, all’importatore unico di cui al considerando 23, ai produttori comunitari riuniti nel campione e a una serie di utenti.
(25)
Risposte ai questionari sono pervenute da:
-
2 produttori esportatori della Federazione russa, una finalizzata al riesame intermedio e una al riesame in previsione della scadenza,
-
1 produttore esportatore della Thailandia e dal suo importatore collegato nel Regno Unito,
-
2 produttori esportatori della Turchia,
-
1 importatore legato ai produttori esportatori nei paesi interessati,
-
5 produttori comunitari inclusi nel campione,
-
1 importatore indipendente.
(26)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per l’analisi e ha effettuato visite di controllo nelle sedi delle seguenti imprese:
a)
Russia:
-
Severstal-Metiz, Cherepovets,
-
BMK, Beloretsk;
b)
Thailandia:
-
Usha Siam Ltd, Bangkok;
c)
Turchia:
-
Celik Halat, Izmit-Kocaeli,
-
Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. («Has Celik»), Hacilar Kayseri;
d)
produttori comunitari selezionati per il campione:
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Germania,
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH («Casar»), Saarbrücken, Germania,
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A. («Drumet»), Włocławek, Polonia,
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. («Oliveira»), Gemunde, Portogallo,
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francia;
e)
importatore collegato nella Comunità:
-
Usha Martin UK Ltd, Clydebank, Regno Unito;
f)
importatori indipendenti nella Comunità:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Germania.
5. Periodi considerati dalle inchieste di riesame
(27)
L’inchiesta sul rischio che persista e/o sia reiterato il dumping e il pregiudizio nel quadro del riesame in previsione della scadenza ha riguardato il periodo tra il 1o luglio 2005 e il 30 giugno 2006 («periodo d’inchiesta del riesame in previsione della scadenza» o «PIRPS»). L’esame delle tendenze significative ai fini della valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2003 e la fine del PIRPS («periodo considerato»).
(28)
Il periodo d’inchiesta nel quadro del riesame intermedio parziale, ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, relativamente a importazioni provenienti da due produttori esportatori della Russia ha riguardato il periodo dal 1o luglio 2003 al 30 giugno 2004 («periodo del riesame intermedio per la Russia»).
(29)
Il periodo d’inchiesta nel quadro del riesame intermedio parziale, ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, relativamente a importazioni provenienti dal produttore esportatore della Turchia («periodo del riesame intermedio per la Turchia») è lo stesso del PIRPS.
(30)
Il periodo d’inchiesta nel quadro del riesame intermedio parziale, ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, relativamente a importazioni effettuate dal produttore esportatore della Thailandia ha riguardato il periodo dal 1o aprile 2006 al 31 marzo 2007 («periodo del riesame intermedio per la Thailandia»).
6. Diffusione delle informazioni e opportunità di formulare osservazioni
(31)
Tutte le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali sulla cui base è stata raccomandata l’imposizione di un dazio antidumping definitivo su alcuni tipi di funi e di cavi in ferro o acciaio originari della Russia e di porre fine all’inchiesta sulle misure antidumping applicabili alle importazioni di alcuni tipi di funi e di cavi in ferro o acciaio originari della Thailandia e della Turchia. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni dopo aver ricevuto le informazioni in questione. Tali osservazioni sono state esaminate e tenute nella dovuta considerazione.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(32)
Il prodotto interessato dal presente riesame in previsione della scadenza è identico a quello definito nel regolamento iniziale, cioè funi e cavi, compresi i cavi chiusi (locked-coil ropes), di ferro o acciaio ma non inossidabile, di sezione trasversale massima superiore a 3 mm, con o senza accessori, originari dei paesi interessati («il prodotto in esame»). I CFA sono attualmente classificati ai codici NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ed ex 7312 10 98.
(33)
Una parte interessata ha sostenuto che il prodotto in esame andrebbe diviso in due diversi gruppi e vale a dire a) CFA per scopi generali e b) CFA ad alte prestazioni. E ha inoltre sostenuto che i CFA del secondo gruppo, presumibilmente non prodotti nei paesi esportatori, andrebbero esclusi dall’inchiesta perché, secondo alcuni importatori, sono diversi dai CFA del primo e non esiste concorrenza tra i due.
(34)
Innanzitutto, la parte interessata non ha dimostrato che il prodotto importato dai paesi interessati non sia uguale a quello fabbricato dall’industria comunitaria o che i CFA in questione non siano in concorrenza reciproca o non siano intercambiabili. L’obiezione doveva perciò essere respinta.
(35)
Inoltre, la parte non ha potuto dimostrare che definizione e descrizione del prodotto in esame, definite ai considerando da 10 a 13 del regolamento provvisorio, fossero erronee.
(36)
La definizione del prodotto in esame nel regolamento iniziale è pertanto confermata.
2. Prodotto simile
(37)
Nei considerando da 14 a 19 del regolamento iniziale, si concludeva che il prodotto in esame, CFA fabbricati e venduti dai produttori comunitari e CFA venduti nei mercati interni ed esportati nella Comunità dai paesi interessati, avevano le stesse specifiche fisiche e chimiche di base. Tali prodotti sono considerati simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
(38)
Secondo una parte interessata, i CFA importati differiscono notevolmente da quelli fabbricati e venduti nella Comunità e non sono comparabili ai fini delle inchieste in corso. E sostiene che i prodotti importati nella Comunità non concorrono direttamente con i CFA fabbricati nella Comunità.
(39)
Argomenti analoghi erano stati presentati nell’inchiesta che ha portato alle conclusioni di cui al considerando 15 del regolamento provvisorio. Poiché la parte interessata non ha portato nuovi elementi atti a dimostrare che il prodotto importato dai paesi interessati non è simile a quello fabbricato e venduto nella Comunità, l’obiezione doveva perciò essere respinta.
(40)
Le conclusioni di cui ai considerando da 14 a 19 del regolamento iniziale, relative al prodotto simile, possono dunque essere confermate.
C. DUMPING E RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Importazioni oggetto di dumping durante il periodo d’inchiesta - Principi generali
(41)
Per ragioni di coerenza, in una prima fase si è verificato se il dumping fosse in atto e se fosse possibile che lo scadere delle misure ne favorisse la persistenza. In un secondo tempo, sono state esaminate paese per paese, e conformemente al regolamento di base, le eventuali implicazioni dei riesami intermedi sulle risultanze del regolamento iniziale.
(42)
A tutti i produttori esportatori dei paesi interessati è stata applicata la metodologia generale di seguito illustrata, la stessa dell’inchiesta iniziale. La presentazione delle risultanze relative al dumping per ciascuno dei paesi interessati descrive pertanto solo gli aspetti specifici di quel paese esportatore.
(43)
Per stabilire il valore normale si calcola innanzitutto se le vendite totali del prodotto in esame effettuate da ciascun produttore esportatore sul mercato interno siano rappresentative rispetto alle sue esportazioni totali nella Comunità. Le vendite sul mercato interno si considerano rappresentative, in base all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, se, per ciascun produttore esportatore, il loro volume totale corrisponde ad almeno il 5 % del volume totale delle sue esportazioni nella Comunità.
(44)
Si individuano poi i tipi di prodotto in esame, venduti sul mercato interno da produttori esportatori le cui vendite interne siano, in genere, rappresentative, identici o direttamente comparabili ai tipi venduti per l’esportazione verso la Comunità.
(45)
Per ogni tipo venduto dai produttori/esportatori sul proprio mercato interno e ritenuto direttamente comparabile ai tipi di CFA venduti per l’esportazione nella Comunità, si accerta se le vendite sul mercato interno siano abbastanza rappresentative ai fini dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite interne di un determinato tipo di CFA si ritengono sufficientemente rappresentative se durante il PIRPS o il PIR il loro volume complessivo è almeno pari al 5 % del volume totale delle vendite del tipo comparabile di CFA esportato nella Comunità.
(46)
Si esamina inoltre se le vendite interne di ciascun tipo di CFA siano avvenute durante normali operazioni commerciali, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine, per ogni produttore esportatore dei paesi interessati, si calcola la quota di vendite remunerative a clienti indipendenti sul mercato interno, di ogni tipo di prodotto interessato sul mercato interno, esportato durante il periodo d’inchiesta.
a)
Per i tipi di prodotto per i quali più dell’80 % in volume di vendite sul mercato interno non è stato inferiore ai costi unitari, per i quali cioè il prezzo medio di vendita è stato pari o superiore al costo di produzione medio del tipo di prodotto in esame, il valore normale è stato calcolato come prezzo medio di tutte le vendite interne di tale tipo di prodotto indipendentemente dal fatto che tali vendite fossero remunerative o no.
b)
Per i tipi di prodotto per i quali una quota tra il 10 % e l’80 % in volume delle vendite sul mercato interno non è stata inferiore ai costi unitari, il valore normale è stato calcolato come il prezzo medio ponderato delle transazioni effettuate a costi unitari pari o superiori a quelli del tipo in questione.
c)
Per i tipi di prodotto di cui è stata venduta sul mercato interno una quota non superiore al 10 % in volume a un prezzo non inferiore al costo unitario, si è ritenuto che il tipo di prodotto in esame non fosse stato venduto con normali operazioni commerciali: il valore normale è stato, perciò, costruito ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(47)
Tutti i valori normali sono stati costruiti in base all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, cioè in base al costo di produzione del tipo interessato, cui è stato aggiunto un congruo importo per spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) e un margine di profitto. L’importo per le SGAV è quello sostenuto dal produttore esportatore per il prodotto simile e il margine di profitto è pari al profitto medio realizzato dal produttore esportatore su vendite del prodotto simile durante normali operazioni commerciali.
(48)
In tutti i casi in cui il prodotto in esame sia stato esportato verso clienti indipendenti nella Comunità, il prezzo all’esportazione è stato calcolato conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, vale a dire in base ai prezzi all’esportazione effettivamente corrisposti o pagabili.
(49)
Se le vendite sono avvenute tramite un importatore o un operatore commerciale collegati, il prezzo all’esportazione è stato costruito in base ai prezzi di rivendita di tali operatori collegati ai clienti indipendenti. Per riflettere tutti i costi sostenuti tra l’importazione e la rivendita (SGAV e congruo margine di profitto compresi), sono state effettuate correzioni ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. Il congruo margine di profitto è stato fissato in base a informazioni fornite da operatori commerciali importatori non collegati che hanno collaborato, attivi sul mercato della Comunità.
(50)
Valore normale e prezzo all’esportazione sono confrontati a livello franco fabbrica. Per un equo confronto tra valore normale e prezzo all’esportazione, sono state effettuate delle correzioni per tener conto delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Gli adeguamenti sono stati effettuati ogniqualvolta risultassero ragionevoli, precisi e giustificati.
(51)
Adeguamenti sono stati effettuati per le spese di trasporto interno e marittimo, di assicurazione, movimentazione e imballaggio, di credito e di dazio all’importazione, tutte detratte dai prezzi di rivendita in modo da ottenere un importo franco fabbrica.
(52)
Per ogni produttore esportatore che ha collaborato, il margine di dumping è stato calcolato comparando, ai sensi dell’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, il valore normale medio ponderato al prezzo all’esportazione medio ponderato.
(53)
Per i paesi il cui livello di cooperazione è risultato alto (oltre l’80 % di tutti i volumi importati nella Comunità durante il PIRPS o il PIR) e in cui hanno cooperato tutti i produttori esportatori, il margine di dumping residuo è stato posto al livello di quello del produttore esportatore, che ha cooperato, avente il margine di dumping più elevato, in modo da garantire l’efficacia delle misurazioni.
(54)
Per i paesi il cui livello di cooperazione è risultato basso (meno dell’80 % di tutti i volumi importati nella Comunità durante il PIRPS o il PIR), il margine di dumping residuo è stato fissato ai sensi dell’articolo 18 del regolamento di base, vale a dire in base agli elementi disponibili.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il periodo dell’inchiesta per il riesame - Risultati specifici per paese
2.1. Russia
(55)
Esistono 2 produttori esportatori noti per produrre CFA in Russia: Severstal-Metiz, Cherepovets («SSM») e BMK, Beloretsk («BMK»). Essi rappresentano il 100 % della produzione e l’1,5 % delle importazioni sul mercato comunitario durante il PIRPS. Entrambi i produttori hanno cooperato al riesame intermedio ma solo uno ha cooperato all’inchiesta del riesame in previsione della scadenza. L’altro ha dichiarato di non voler cooperare al riesame in previsione della scadenza. Esso ha sostenuto che, oltre al fatto che l’impresa aveva esportato solo piccole quantità verso l’UE nel periodo del riesame intermedio per la Russia, la situazione dell’azienda non era cambiata significativamente dopo l’esame provvisorio aperto nell’agosto 2004 (cfr. considerando da 4 a 7).
2.1.1. Riesame intermedio parziale su misure in vigore contro produttori esportatori della Russia
(56)
I riesami intermedi parziali sono stati limitati al livello di dumping di entrambi i produttori russi noti all’UE. Entrambi hanno inviato risposte complete al questionario.
(57)
Il valore normale è stato fissato in base alla metodologia generale descritta ai considerando 43 e 47.
(58)
Per uno dei produttori esportatori russi, il valore normale è stato fondato sui prezzi interni effettivi, in base alla metodologia di cui al considerando 46. Per l’altro, il valore normale è stato fondato in gran parte sui prezzi interni effettivi, ma per alcuni tipi di prodotto ha dovuto essere costruito in base alla metodologia di cui al considerando 47.
(59)
Per stabilire il prezzo all’esportazione sono stati applicati i principi generali spiegati dettagliatamente ai considerando 48 e 49.
(60)
Riguardo alle esportazioni nella Comunità di uno dei produttori esportatori russi tramite una società commerciale collegata svizzera, il prezzo d’esportazione è stato stabilito in base ai prezzi di rivendita a questa effettivamente pagati o pagabili dal primo cliente indipendente nella Comunità durante il periodo del riesame intermedio per la Russia.
(61)
Si noti che quasi tutte le esportazioni verso la Comunità di uno degli esportatori russi sono avvenute in base a un impegno sui prezzi, accettato dalla Commissione nell’agosto 2001. In questo contesto, i prezzi all’esportazione sono stati calcolati non solo in base all’esame del comportamento passato degli esportatori, ma anche in base all’analisi del loro probabile andamento in futuro e la Commissione si è posta in particolare la questione se l’esistenza del suddetto impegno avesse influenzato il livello dei prezzi all’esportazione al punto da renderli inaffidabili ai fini della determinazione del comportamento futuro delle esportazioni.
(62)
Si è anche cercato di valutare se i prezzi all’esportazione fatti pagare dall’esportatore ai clienti comunitari fossero affidabili e potessero formare una base adeguata per calcolare il suo margine di dumping ai fini dell’inchiesta attuale, nonostante l’esistenza di un impegno sui prezzi. Si è cercato soprattutto di esaminare se i prezzi d’esportazione verso la Comunità fossero fissati in modo artificiale rispetto ai prezzi minimi all’importazione (minimum import price - «MIP»), oppure no, e se fossero dunque sostenibili in futuro. Dall’inchiesta è però emerso che il sistema usato per stabilire i numeri di controllo del prodotto («NCP») per questa inchiesta era più sofisticato del sistema di classificazione applicato al momento in cui l’impegno venne accettato nel 2001. Ciò fa concludere che ogni confronto tra gli NCP dei MIP e quelli dell’inchiesta in corso sarebbe inaffidabile.
(63)
È stato effettuato un confronto, tipo per tipo, tra i prezzi all’esportazione verso la Comunità e i prezzi fatti pagare ad altri paesi terzi. Ne è emerso che i prezzi d’esportazione verso i paesi terzi erano in media molto più bassi. Si è perciò concluso che i prezzi d’esportazione nella Comunità praticati da questa impresa non potevano essere usati per calcolare, nel contesto del presente riesame intermedio, prezzi d’esportazione attendibili nel senso dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base. Mancando prezzi d’esportazione affidabili per le vendite a UE-15, per stimare tali prezzi sono state prese in considerazione le vendite ad altri paesi.
(64)
Per confrontare valore normale e prezzo d’esportazione è stato seguito il metodo descritto al considerando 50.
(65)
Poiché l’operatore commerciale svizzero, collegato a uno dei produttori esportatori russi, svolge funzioni analoghe a quelle di un agente che opera su commissione, è stato applicato al prezzo d’esportazione un adeguamento alla commissione ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera i), del regolamento di base. Il livello della commissione è stato calcolato in base a prove dirette attestanti l’esistenza di un margine relativo a tali funzioni.
(66)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, la media ponderata del valore normale per ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione del tipo corrispondente del prodotto in esame.
(67)
Come spiegato ai considerando da 104 a 107, il confronto ha dimostrato il persistere del dumping da parte di BMK. Per SSM, il confronto tra il valore normale medio ponderato e il prezzo medio ponderato di vendita a paesi in cui non era in vigore alcun impegno ha dimostrato il persistere del dumping.
(68)
Il margine di dumping di BMK espresso in percentuale del prezzo netto, franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, è stato del 36,2 %. Il margine di dumping di SSM, calcolato alle stesse condizioni, è risultato essere del 9,7 %.
(69)
Alla luce dei risultati sui margini di dumping calcolati nelle inchieste per il riesame intermedio, è opportuno portare il dazio antidumping applicabile a BMK al 36,2 % e quello applicabile a SSM al 9,7 %.
2.1.2. Riesame in previsione della scadenza su misure in vigore contro produttori esportatori della Russia
(70)
Dei due produttori noti di CFA della Russia, solo SSM ha cooperato all’inchiesta per il riesame in previsione della scadenza. Secondo le informazioni raccolte, quest’azienda ha rappresentato durante il PIRPS quasi il 100 % delle esportazioni totali della Russia verso la Comunità. Essa ha rappresentato anche il 50 % circa della produzione totale russa. Le quantità esportate verso la Comunità non sono state elevate: circa 3 300 t durante il PIRPS, pari all’1,5 % del consumo dell’UE. La quota di mercato apparentemente bassa non deve nascondere il fatto che la Russia dispone di grandi capacità inutilizzate. In quantità, la quota delle esportazioni verso la Comunità è stata inferiore al 5 % delle vendite totali di quest’azienda che ha collaborato. Come già detto (cfr. considerando 61) quasi tutte le esportazioni verso la Comunità dell’azienda che ha collaborato sono soggette ad un accordo d’impegno sui prezzi.
(71)
In tutti i casi in cui i prezzi interni di un particolare tipo di prodotto venduto da SSM non potessero essere usati per stabilire il valore normale - perché le quantità vendute sul mercato interno non erano rappresentative - si è dovuto applicare un altro metodo. In mancanza di un metodo ragionevole, si è ricorsi al valore normale costruito per tipo di prodotto, fornito da SSM e verificato dalla Commissione.
(72)
Riguardo ai costi di produzione, SSM ha lamentato che la struttura dei costi per le esportazioni dell’UE fosse diversa a causa della diversità delle norme tecniche nella Comunità e in Russia. Secondo l’impresa, i CFA venduti sul mercato comunitario devono conformarsi alla cosiddetta norma DIN, non richiesta in Russia. La tabella che elenca i costi di produzione (CdP) dei CFA venduti sul mercato interno e su quello della Comunità mostra che non esistono differenze di rilievo tra i vari tipi. Per alcuni tipi di prodotto i CdP interni erano leggermente maggiori, per altri i CdP comunitari erano leggermente inferiori. Si è perciò concluso che questa presunta differenza non influisce sui calcoli del dumping.
(73)
Riguardo alle esportazioni verso la Comunità, il fabbricante ha venduto direttamente il prodotto in esame nella Comunità senza interventi di parti collegate, tranne che in una transazione. L’esportatore ha provato che una transazione non riguardava il prodotto in esame: essa non è stata perciò considerata nei calcoli.
(74)
Per un equo confronto tra valore normale e prezzo all’esportazione sono state effettuate delle correzioni per tener conto delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(75)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato confrontando, per ciascun tipo di prodotto, la media ponderata dei valori normali con la media ponderata dei prezzi all’esportazione. Dal confronto emerge l’assenza di dumping nel periodo d’inchiesta per il riesame in previsione della scadenza.
(76)
Il confronto, tra i dati relativi alle esportazioni verso la Comunità forniti dai produttori esportatori e il volume complessivo delle importazioni calcolato in base alle statistiche Eurostat sulle importazioni mostra un livello di cooperazione elevato: i produttori esportatori che hanno collaborato hanno infatti rappresentato, nel periodo dell’inchiesta, la totalità delle importazioni nella Comunità originarie della Russia.
2.2. Thailandia
2.2.1. Riesame intermedio su misure in vigore contro un produttore esportatore della Thailandia
(77)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base, il calcolo del valore normale è stato fondato sul prezzo pagato o pagabile nel corso di normali operazioni commerciali da parte di clienti indipendenti sul mercato interno. Durante il periodo d’inchiesta del riesame intermedio per la Thailandia, l’impresa ha venduto il prodotto in esame direttamente agli utenti finali sul mercato interno. Il calcolo del valore normale è stato fondato solo su vendite remunerative.
(78)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base, il calcolo del valore normale è stato fondato sul prezzo pagato o pagabile nel corso di normali operazioni commerciali da parte di clienti indipendenti sul mercato interno.
(79)
Il produttore richiedente e che collabora Usha Siam ha esportato una quantità limitata di CFA verso la Comunità durante il periodo del riesame intermedio per la Thailandia. Tali esportazioni erano soggette a un impegno sui prezzi.
(80)
Per le vendite dirette sul mercato comunitario, i prezzi d’esportazione si basano sul prezzo pagato o pagabile nel quadro di normali operazioni commerciali da parte di clienti indipendenti nella Comunità, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(81)
Per esportazioni effettuate tramite un importatore collegato, Usha Martin UK, i prezzi d’esportazione sono stati costruiti in base ai prezzi ai quali il prodotto importato è stato rivenduto per la prima volta a clienti indipendenti nella Comunità, conformemente all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. Sono stati effettuati adeguamenti per tutti i costi intervenuti tra l’importazione e la rivendita, comprese le spese di vendita, generali e amministrative e il profitto realizzato nella Comunità dalle ditte importatrici durante il PI.
(82)
Il valore normale è stato confrontato con il prezzo medio all’esportazione di ogni tipo del prodotto in esame, franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e per garantire un confronto equo si è tenuto conto di fattori che influiscono in modo evidente sul prezzo e sulla comparabilità dei prezzi. Adeguamenti sono stati effettuati per le spese di trasporto interno e marittimo, di assicurazione, movimentazione e imballaggio, di credito e di dazio all’importazione, tutte detratte dai prezzi di rivendita in modo da ottenere un importo franco fabbrica.
(83)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato per ogni tipo di prodotto in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all’esportazione, allo stesso stadio commerciale. Dal confronto emerge l’assenza di dumping nel periodo d’inchiesta per il riesame intermedio.
2.2.2. Riesame in previsione della scadenza su misure in vigore contro produttori esportatori della Thailandia
(84)
Dei tre produttori noti di CFA della Thailandia, uno ha collaborato all’inchiesta. Secondo le informazioni raccolte, quest’azienda ha rappresentato durante il PIRPS quasi il 100 % delle esportazioni totali della Thailandia verso la Comunità. Essa ha rappresentato anche l’80 % circa della produzione totale tailandese. Durante il periodo d’inchiesta del riesame, le quantità esportate verso la Comunità sono state di modesta entità. Le esportazioni verso la Comunità di quest’azienda che ha collaborato sono soggette a un impegno sui prezzi.
(85)
Durante il PIRPS il costo di produzione totale per ogni tipo di prodotto esportato è risultato maggiore del prezzo interno. Perciò non è stato possibile calcolare il valore normale in base ai prezzi pagati o pagabili nel corso di normali operazioni commerciali da parte di clienti indipendenti sul mercato interno, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base, per un tipo qualunque di CFA esportati dal produttore esportatore tailandese che coopera.
(86)
I prezzi interni sono stati costruiti in base al costo proprio di fabbricazione e vendita del produttore esportatore, delle spese generali e amministrative e di un ragionevole margine di profitto del 5 % ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 6, lettera c), del regolamento di base e dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(87)
Il produttore esportatore che ha collaborato ha esportato il prodotto in esame tramite un’impresa collegata nella Comunità. Di conseguenza, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, il prezzo all’esportazione è stato costruito in base al prezzo al quale il prodotto importato è stato rivenduto per la prima volta a un acquirente indipendente nella Comunità. Sono stati effettuati adeguamenti per tutti i costi intervenuti tra l’importazione e la rivendita, comprese le spese di vendita, generali e amministrative e il profitto realizzato nella Comunità dall’impresa importatrice durante il PI.
(88)
Il valore normale è stato confrontato con il prezzo medio all’esportazione di ogni tipo del prodotto in esame, franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e per garantire un equo confronto si è tenuto conto delle differenze tra fattori che influiscono in modo evidente sul prezzo e sulla comparabilità dei prezzi. Adeguamenti sono stati effettuati per le spese di trasporto interno e marittimo, di assicurazione, movimentazione e imballaggio, di credito e di dazio all’importazione, tutte detratte dai prezzi di rivendita in modo da ottenere un importo franco fabbrica.
(89)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato per ogni tipo di prodotto in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all’esportazione, allo stesso stadio commerciale. Dal confronto emerge l’esistenza durante il PIRPS di un dumping relativamente basso rispetto al regolamento iniziale. Il margine di dumping ponderato medio espresso in percentuale del valore cif al confine comunitario è stato del 7,6 %.
2.3. Turchia
(90)
In Turchia esistono due produttori esportatori: Celik Halat («Halat») e Has Celik («Has») hanno cooperato entrambi all’inchiesta del riesame in previsione della scadenza e Has ha cooperato all’esame intermedio parziale relativo al suo livello di dumping. I due produttori rappresentano il 100 % delle esportazioni dalla Turchia verso l’UE.
2.3.1. Riesame intermedio su misure in vigore contro un produttore esportatore della Turchia
(91)
Si noti che il riesame intermedio parziale di cui al considerando 10 riguarda un esportatore turco presunto esportatore di CFA in dumping verso la Comunità.
(92)
L’inchiesta ha dimostrato che la maggior parte dei prezzi interni, usati per calcolare il valore normale dei tipi di prodotto esportati dall’esportatore turco in questione, erano remunerativi. A norma dell’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base, il prezzo usato è stato perciò il prezzo pagato o pagabile nel corso di normali operazioni commerciali da parte di clienti indipendenti sul mercato interno.
(93)
Per alcuni tipi di prodotto il valore normale è stato costruito in base al costo di produzione proprio del fabbricante, comprese SGAV e un ragionevole margine di profitto del 5 %, conformemente all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(94)
Riguardo alle esportazioni verso la Comunità, il produttore turco interessato ha venduto direttamente il prodotto in esame nella Comunità, senza interventi di parti collegate. Il prezzo d’esportazione considerato è stato dunque, a norma dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, il prezzo effettivamente pagato o pagabile per il prodotto, venduto dal paese esportatore perché fosse esportato nella Comunità.
(95)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, il valore normale è stato confrontato con il prezzo medio all’esportazione di ogni tipo del prodotto in esame, franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Per garantire un equo confronto, i calcoli hanno tenuto conto delle differenze nei fattori che influiscono sul prezzo e sulla comparabilità dei prezzi. Adeguamenti sono stati effettuati per le spese di trasporto interno e marittimo, di assicurazione, movimentazione e imballaggio, di credito e di dazio all’importazione, tutte detratte dai prezzi di rivendita in modo da ottenere un importo franco fabbrica.
(96)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato per ogni tipo di prodotto in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all’esportazione, allo stesso stadio commerciale. In genere, il confronto dimostra che il margine di dumping medio ponderato espresso in percentuale del valore cif alla frontiera comunitaria è stato dello 0,12 %, cioè al livello de minimis.
2.3.2. Riesame in previsione della scadenza su misure in vigore contro la Turchia
(97)
Dopo aver effettuato le prove descritte secondo il metodo generale di cui al considerando 46, si è ritenuto opportuno costruire il valore normale per la maggior parte dei tipi di CFA esportati verso la CE da un produttore esportatore turco. Si è perciò calcolato il valore normale in base al costo proprio di fabbricazione del produttore, compreso un ragionevole margine di profitto del 5 %, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(98)
Per stabilire il valore normale della maggior parte dei tipi di prodotto dell’altro produttore si può usare il prezzo di vendita sul mercato interno, come spiegato ai considerando 92 e 93. A norma dell’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base, il calcolo del valore normale si basa dunque sul prezzo pagato o pagabile da parte di clienti indipendenti sul mercato interno nel corso di normali operazioni commerciali.
(99)
Riguardo alle esportazioni verso la Comunità, il produttore turco ha venduto nella Comunità il prodotto in esame direttamente, senza interventi di parti collegate. Il prezzo d’esportazione considerato è stato dunque, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, il prezzo effettivamente pagato o pagabile per il prodotto, venduto dal paese esportatore perché fosse esportato nella Comunità.
(100)
Il valore normale è stato confrontato con il prezzo medio all’esportazione di ogni tipo del prodotto in esame, franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e per garantire un equo confronto si è tenuto conto delle differenze tra fattori che influiscono in modo evidente sul prezzo e sulla comparabilità dei prezzi. Adeguamenti sono stati effettuati per le spese di trasporto interno e marittimo, di assicurazione, movimentazione e imballaggio, di credito e di dazio all’importazione, tutte detratte dai prezzi di rivendita in modo da ottenere un importo franco fabbrica.
(101)
Dal confronto tra prezzo all’esportazione medio e valore normale per ogni tipo di prodotto in esame emerge che il dumping esiste solo per un esportatore della Turchia e che, per l’altro, esiste un margine de minimis (cfr. considerando 96). Per tale esportatore, il margine di dumping, espresso in percentuale del valore cif alla frontiera comunitaria, è stato del 33,6 %.
(102)
Si noti che per tale esportatore il margine di dumping riscontrato nell’inchiesta iniziale era alto (superiore al 50 %) e che ha causato un dazio basato sul margine di pregiudizio ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base. L’inchiesta effettuata nell’ambito del riesame attuale mostra che il dumping persiste, sia pure con volumi d’esportazione inferiori e a un livello più basso.
D. NATURA DUREVOLE DEL CAMBIAMENTO DELLE CIRCOSTANZE
(103)
Ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, si è anche esaminato se le mutate circostanze, riscontrate nei relativi riesami, possono essere ragionevolmente di natura durevole.
(104)
Questa impresa è attualmente soggetta a un dazio residuo del 50,7 % fissato durante l’inchiesta originale in base a dati riguardanti un altro esportatore russo, in quanto BMK non cooperò a tale inchiesta. Tuttavia l’attuale margine di dumping del 36,2 % è stato calcolato in base a informazioni concernenti BMK per l’intera durata del PIR.
(105)
Inoltre non esistevano indicazioni che il livello del valore normale o del prezzo d’esportazione, stabilito per BMK dall’inchiesta attuale, sia inaffidabile. Durante il PIR il prezzo d’esportazione di BMK verso la Comunità è risultato simile a quello delle sue esportazioni verso altri paesi in cui nello stesso periodo sono state vendute quantità molto maggiori.
(106)
Sebbene il margine di dumping emerso durante il PIR si fondi su esportazioni di CFA di modesta entità verso la Comunità, esistono ragioni per ritenere che il margine di dumping riscontrato si basi su circostanze durevolmente mutate.
(107)
È importante notare che i prezzi d’esportazione di SSM verso la Comunità sono soggetti a un impegno sui prezzi, divenuto applicabile alle esportazioni verso i 10 nuovi Stati membri (UE-10) che hanno aderito all’UE all’inizio degli ultimi due mesi del periodo dell’esame intermedio per la Russia (maggio 2004). Sebbene i prezzi d’esportazione fatti pagare a clienti dei 15 Stati, membri dell’UE prima del 1o maggio 2004, fossero al livello voluto dall’impegno, risulta che le vendite ai clienti di UE-10 siano avvenute a prezzi inferiori. È risultato inoltre che, nel periodo del riesame intermedio per la Russia, le esportazioni verso altri paesi terzi siano avvenute a prezzi notevolmente inferiori e in quantità notevolmente maggiori di quelle verso la Comunità.
(108)
La modesta entità delle esportazioni di CFA da parte di SSM verso la Comunità nel periodo del riesame intermedio per la Russia non va attribuita a limiti di capacità, poiché risulta che l’azienda abbia notevoli capacità produttive inutilizzate. Sembra perciò chiaro che la modesta entità delle esportazioni sia il risultato dei prezzi imposti dall’impegno sui prezzi. Ciò fa ritenere che, se l’impegno sui prezzi cessasse, è molto probabile che SSM venderebbe sul mercato comunitario quantità maggiori a prezzi inferiori (in dumping).
(109)
Come già detto, questa analisi considera tutte le esportazioni - sia verso la Comunità che verso paesi terzi.
(110)
L’inchiesta dimostra che SSM ha capacità produttive inutilizzate tali da far aumentare notevolmente le sue esportazioni sia verso la Comunità che verso paesi terzi. Se, come probabile, SSM cercasse di recuperare la quota di mercato comunitario che aveva prima dell’imposizione delle misure, potrebbe farlo vendendo in esso a prezzi di dumping. Poiché inoltre i prezzi pagati da altri paesi erano in media inferiori a quelli pagati dal mercato comunitario, secondo l’inchiesta il prodotto in esame è stato venduto a prezzi di dumping a paesi non UE.
(111)
Il valore normale per SSM durante il PIR si fonda su grandi volumi (la maggior parte della sua produzione) venduti nel quadro di normali operazioni commerciali su un mercato interno competitivo. Ciò indica che il valore normale riscontrato dall’inchiesta attuale è di natura durevole.
(112)
Si ritiene perciò che, senza le misure antidumping, le esportazioni di SSM verso la Comunità aumenterebbero sensibilmente e che i prezzi d’esportazione scenderebbero significativamente. Si conclude pertanto che i presunti mutamenti di circostanze, relativi ai prezzi d’esportazione di SSM, non si possono ragionevolmente considerare durevoli.
(113)
L’inchiesta per il riesame intermedio ha dimostrato che le esportazioni verso la Comunità effettuate dall’esportatore tailandese che ha cooperato non sono avvenute a prezzi di dumping. È risultato inoltre che i prezzi d’esportazione fatti pagare dall’esportatore tailandese alla Comunità erano simili a quelli pagati da parti situate in altri paesi terzi, in cui sono state vendute quantità maggiori.
(114)
È risultato anche che l’esportatore tailandese ha sviluppato la sua rete di distribuzione e ha fornito CFA a un’ampia gamma di clienti nel resto del mondo. Succursali di vendita esistono in Australia, Singapore e USA. La modesta entità delle esportazioni di CFA da parte di Usha verso la Comunità non può perciò essere attribuita a limiti di capacità poiché l’azienda è praticamente priva di capacità produttive inutilizzate.
(115)
Si ritiene che senza le misure antidumping (vale a dire, oggi, l’impegno sui prezzi) le esportazioni di Usha verso la Comunità non crescerebbero di molto e i suoi prezzi d’esportazione rimarrebbero praticamente invariati. In base ai fatti e alle considerazioni di cui sopra si può concludere che, senza capacità produttive inutilizzate e dato che l’impresa esporta su molti altri mercati, diversi da quello comunitario, nei quali i prezzi d’esportazione sono molto più elevati di quelli comunitari, le mutate circostanze riscontrate riguardo a Usha possono essere considerate durevoli.
(116)
Le importazioni nella Comunità di CFA originari della Turchia sono aumentate significativamente a partire dal 2005. In tale periodo, un riesame intermedio concludeva che, mancando il dumping, fosse opportuno abrogare le misure che colpivano l’esportatore turco richiedente.
(117)
Il riesame intermedio in corso per lo stesso produttore ha confermato che le sue esportazioni verso la Comunità sono avvenute a prezzi non affetti da dumping. È anche risultato che le capacità produttive dell’impresa erano limitate rispetto al consumo comunitario. Di conseguenza si può concludere che il cambiamento di circostanze accertato dal riesame intermedio è di natura durevole.
(118)
I produttori che hanno cooperato alla presente inchiesta rappresentano la quasi totalità delle importazioni nell’UE dai paesi interessati. L’esame del rischio di persistenza del dumping in caso di abrogazione delle misure si è basato largamente su informazioni fornite dai produttori esportatori in questione che hanno cooperato. In particolare, si è esaminato: la politica di prezzi praticata dai produttori esportatori che hanno cooperato nei confronti di altri mercati d’esportazione, la loro produzione, la capacità di produzione e gli stock.
(119)
Per stabilire se esista un rischio di persistenza del dumping la Commissione ha esaminato la situazione attuale dei paesi interessati e le parti interessate all’inchiesta. Se necessario, essa ha anche esaminato l’eventuale esistenza di dumping sulle esportazioni verso la Comunità. È stata anche analizzata la politica dei prezzi, la produzione e la capacità di produzione di altri produttori esportatori dei paesi coinvolti nell’inchiesta. Tale analisi si fonda su dati, provenienti da analisi di mercato, forniti dall’industria comunitaria e da produttori esportatori, su statistiche delle importazioni di Eurostat e, se disponibili, su statistiche delle esportazioni dei paesi interessati.
(120)
Nel periodo d’inchiesta sul riesame in previsione della scadenza, SSM è riuscita ad aumentare la produzione del 7 % rispetto al 2005.
(121)
Mentre nel periodo considerato la capacità produttiva restava stabile, l’utilizzazione media delle capacità risultava in Russia, nel periodo d’inchiesta per il riesame, intorno al 60-65 %. Si può dunque concludere che, abrogate le misure, i produttori esportatori della Russia avrebbero la capacità di aumentare le loro esportazioni verso il mercato comunitario.
(122)
Si stima poi che la capacità globale della Russia per il prodotto in esame sia circa al livello del consumo totale dell’UE durante il PIRPS, cioè pari a 220 000 t. Poiché il mercato russo non può assorbire queste quantità, se le misure sono abrogate i produttori russi possono riorientare queste capacità inutilizzate verso la Comunità a prezzi di dumping.
(123)
Ai considerando 61 e 62 viene spiegato che, a causa dell’esistenza di un impegno sui prezzi, le esportazioni verso la Comunità non sono avvenute a prezzi di dumping. È stato inoltre dimostrato che i «MIP» fissati con l’impegno sui prezzi hanno influenzato la politica dei prezzi sul mercato comunitario della società russa interessata. Si è perciò concluso che il prezzo d’esportazione verso la Comunità era inaffidabile ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(124)
I prezzi praticati ai paesi terzi sono stati perciò considerati più affidabili in quanto non soggetti ad alcun vincolo durante il PIRPS.
(125)
Durante il PIRPS, inoltre, i prezzi d’esportazione russi verso i paesi terzi erano in genere inferiori a quelli verso la Comunità. È perciò probabile che, abrogate le misure, gli esportatori russi esportino grandi quantità di CFA verso la Comunità e a prezzi inferiori dell’attuale impegno sui prezzi. È probabile quindi che il dumping persista se le misure antidumping in vigore fossero abrogate. Ciò è particolarmente vero se si considera l’attuale situazione riguardante l’impegno sui prezzi.
(126)
Il comportamento degli esportatori russi e l’influenza dell’impegno sui prezzi sul prezzo d’esportazione verso la Comunità, la diffusione di prezzi più bassi nei paesi terzi e le grandi capacità produttive inutilizzate disponibili indicano chiaramente che, abrogate le misure, i produttori russi inonderebbero il mercato comunitario con grandi quantità a prezzi di dumping.
(127)
Il produttore tailandese che ha cooperato è il produttore dominante in Thailandia con una quota pari all’80 % circa della capacità installata di produzione e della produzione effettiva di CFA in Thailandia. L’inchiesta ha dimostrato che produce al massimo della capacità e che gli altri due produttori tailandesi noti sono quasi del tutto assenti dal mercato comunitario e che non hanno grandi capacità produttive a disposizione.
(128)
L’inchiesta ha dimostrato che anche se il produttore esportatore che ha cooperato vendesse a prezzi di dumping sul mercato comunitario, i suoi volumi di vendita sarebbero modesti. Osservando le esportazioni mondiali dell’impresa, si è visto che essa si concentra su molti altri mercati d’esportazione diversi dalla Comunità (USA, Singapore, Indonesia, Australia, Giappone e Malaysia). In questi paesi sono state anche aperte succursali di vendita.
(129)
Il produttore esportatore che ha cooperato ha rispettato l’impegno sui prezzi e, dato l’attuale elevato livello dei prezzi di mercato, ha venduto a più riprese a prezzi superiori a quelli minimi convenuti. Non esistono altre imprese tailandesi che esportino il prodotto in esame verso il mercato comunitario.
(130)
Durante il PIRPS, le vendite di Usha al resto del mondo sono state molto superiori, in volume, delle vendite alla Comunità, anche se il livello dei prezzi d’esportazione nella Comunità è stato in media del 9,5 % più alto che nel resto del mondo.
(131)
In base ai fatti e alle considerazioni di cui sopra è improbabile che, abrogate le misure, il produttore esportatore della Thailandia che ha cooperato esporti grandi quantità verso il mercato comunitario. Gli altri due produttori tailandesi non sembrano disporre di reti di distribuzione internazionali che permettano loro di entrare nel mercato comunitario in modo aggressivo e guadagnare quote di mercato.
(132)
Secondo le informazioni raccolte durante l’inchiesta la capacità produttiva è rimasta invariata durante il periodo in esame ed è aumentata l’utilizzazione degli impianti. Di conseguenza è risultato che le due imprese turche hanno raggiunto il 90 % circa della loro capacità produttiva. In Turchia non esistono altre società che producano il prodotto in esame.
(133)
Si è inoltre osservato che la quota delle importazioni turche in dumping (Celik Halat) sul mercato comunitario è inferiore allo 0,5 %. Di questa, il 10 % non compete nemmeno con produzioni comunitarie, perché riguarda tipi di prodotto non fabbricati dall’industria comunitaria. Visto che l’impresa Has non esporta in dumping la quota di mercato delle importazioni in dumping dalla Turchia è dunque assai bassa. Solo una quota minima delle esportazioni dalla Turchia avviene quindi in dumping e in diretta concorrenza con l’industria comunitaria.
(134)
Considerato quanto suesposto, è improbabile che, abrogate le misure, i produttori esportatori che hanno cooperato esportino grandi quantità verso il mercato comunitario. Non esiste in definitiva alcuna probabilità del persistere o della reiterazione del dumping.
E. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Definizione di produzione comunitaria e di industria comunitaria
(135)
I CFA sono fabbricati da 29 produttori comunitari nella Comunità e risulta che, durante il PIRPS, la produzione ammontasse a 202 000 t circa.
(136)
Come nell’inchiesta iniziale, è risultato che alcuni produttori comunitari importavano il prodotto in esame. Tuttavia la quota delle quantità importate rispetto alla produzione propria è risultata trascurabile (inferiore all’1 % in volume) e non comprendeva prodotti originari dei paesi in esame. Si è perciò concluso che non esistono motivi per escludere uno di questi produttori dalla definizione di produzione comunitaria.
(137)
I CFA fabbricati da questi 29 produttori comunitari costituiscono quindi la produzione comunitaria totale ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(138)
La domanda per i riesami intermedi e in previsione della scadenza è stata presentata da 22 produttori comunitari e tutti hanno accettato di cooperare all’inchiesta. È stato esaminato se questi produttori che cooperano rappresentino una quota maggioritaria della produzione comunitaria totale del prodotto in esame ed è risultato che rappresentano l’87 % della produzione comunitaria totale del prodotto in esame durante il PIRPS e i vari periodi d’inchiesta per riesami intermedi.
(139)
Si è perciò ritenuto che i 22 produttori comunitari che cooperano e hanno presentato la domanda rappresentassero l’industria comunitaria ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base. Di seguito verranno denominati «industria comunitaria».
2. Situazione sul mercato comunitario
2.1. Consumo sul mercato comunitario
(140)
Il consumo comunitario è stato calcolato in base:
-
al volume delle vendite dei produttori comunitari che costituiscono l’industria comunitaria,
-
alle stime delle vendite degli altri produttori sul mercato della Comunità, basate su dati forniti nella domanda, e
-
ai dati di Eurostat relativi alle importazioni del prodotto in esame dai paesi interessati nonché da paesi terzi.
(141)
Tra il 2003 e il PIRPS il consumo comunitario è cresciuto di oltre 46 000 t (26 %) e ha raggiunto un volume totale di consumo superiore a 222 000 t durante il PIR.
Tabella 1
2003
2004
2005
PIRPS
Consumo comunitario (t)
176 438
195 363
214 529
222 456
Indice
100
111
122
126
2.2. Andamento delle importazioni dalla Russia e della sottoquotazione dei prezzi
2.2.1. Volumi, quote di mercato e prezzi d’importazione dalla Russia
(142)
I volumi e le quote di mercato delle importazioni del prodotto in esame dalla Federazione russa hanno subito l’andamento descritto dalla tabella seguente.
Tabella 2
2003
2004
2005
PIRPS
Volume delle importazioni (t)
2 198
1 844
2 908
3 323
Indice
100
84
132
151
Quota di mercato
1,2 %
0,9 %
1,4 %
1,5 %
Indice
100
75
117
125
(143)
Nel periodo considerato, le importazioni provenienti dalla Federazione russa sono aumentate del 51 %, da 2 198 t nel 2003 a 3 323 t durante il PIRPS. La quota delle importazioni sul consumo comunitario è, nel frattempo, aumentata dall’1,2 % all’1,5 %, ossia del 25 %.
(144)
Il metodo seguito per calcolare la sottoquotazione dei prezzi in questo caso è identico a quello descritto ai considerando da 136 a 140 del regolamento provvisorio. Il prezzo alla frontiera comunitaria fatto pagare dagli esportatori in esame è stato comparato, tipo per tipo, al prezzo franco fabbrica dell’industria comunitaria. Il risultato del confronto è stato espresso in percentuale del prezzo franco fabbrica dell’industria comunitaria.
(145)
Il livello del prezzo fatto pagare da SSM ai clienti nella Comunità è stato, molto probabilmente, influenzato dall’impegno accettato nel quadro del regolamento iniziale. È stato comunque riscontrato un significativo livello di sottoquotazione pari al 49 %.
(146)
Considerato quanto precede, sembra certo che la quota di mercato relativamente bassa delle esportazioni russe sia dovuta alle misure antidumping in vigore contro la Russia. Dato il livello dei prezzi russi e l’ampiezza del dumping attualmente praticato dalla Russia, è assai facile che le grandi capacità inutilizzate disponibili nel paese siano utilizzate per aumentare le esportazioni verso la Comunità.
2.3. Volumi, quote di mercato e prezzi delle importazioni provenienti da altri paesi interessati dal presente riesame
(147)
Ai considerando da 131 a 134 si concludeva che il rischio di reiterazione del dumping per le importazioni di CFA originarie della Thailandia e della Turchia era remoto. Sono state valutate anche le tendenze delle importazioni del prodotto in esame originarie di altri paesi interessati al presente riesame. Volumi d’importazione e quote di mercato degli altri paesi interessati al presente riesame si sono sviluppati come segue:
Tabella 3
2003
2004
2005
PIRPS
Thailandia
Volume delle importazioni (t)
368
160
86
118
Di cui importazioni in dumping
0
Quota di mercato totale
0,21 %
0,08 %
0,04 %
0,05 %
Turchia
Volume delle importazioni (t)
2 248
2 223
4 246
4 805
Di cui importazioni in dumping
1 089
Quota di mercato totale
1,27 %
1,11 %
1,98 %
2,16 %
(148)
La tabella mostra che, nel periodo considerato, il volume delle importazioni dalla Thailandia è stato insignificante, con una quota di mercato dello 0,1 % durante il PIRPS.
(149)
Le importazioni totali dalla Turchia sono aumentate, tra il 2003 e la fine del PIRPS, da 2 248 t a 4 805 t (+ 113 %). In termini di quote di mercato sono quasi raddoppiate, dall’1,3 % al 2,2 %. Eppure, rispetto alla dimensione complessiva del mercato comunitario, i volumi delle importazioni provenienti dalla Turchia restano trascurabili.
(150)
Si noti però che il dazio in vigore sulle esportazioni del principale produttore esportatore della Turchia è «zero». È questo che probabilmente ha consentito a questo produttore esportatore di aumentare le sue vendite all’UE a prezzi relativamente elevati.
(151)
Come nel caso precedente, il metodo seguito per calcolare la sottoquotazione dei prezzi in questo caso è identico a quello descritto ai considerando da 136 a 140 del regolamento provvisorio. Il prezzo alla frontiera comunitaria fatto pagare dagli esportatori in esame è stato comparato, tipo per tipo, al prezzo franco fabbrica dell’industria comunitaria. Il risultato del confronto è stato espresso in percentuale del prezzo franco fabbrica dell’industria comunitaria.
(152)
Nonostante quanto precede, è stata riscontrata una sottoquotazione dei prezzi del 24 % per le importazioni in dumping dalla Turchia, mentre il livello di sottoquotazione delle importazioni dalla Thailandia era dell’1 % circa.
2.4. Volumi e quote di mercato delle importazioni provenienti da altri paesi colpiti da misure antidumping ma non coinvolti nel presente riesame
(153)
Si ricordi che sono state imposte misure antidumping ai cavi e alle funi d’acciaio provenienti da Repubblica popolare cinese, India, Sudafrica e Ucraina. Queste misure antidumping sono state in vigore durante l’intero periodo considerato:
Tabella 4
2003
2004
2005
PIRPS
Repubblica popolare cinese
Importazioni (t)
1 545
3 374
6 581
7 560
Indice
100
218
426
489
Prezzo medio (EUR/t)
1 088
1 120
1 063
947
Quota di mercato
0,9 %
1,7 %
3,1 %
3,4 %
India
Importazioni (t)
4 218
4 832
6 551
6 108
Indice
100
115
155
145
Prezzo medio (EUR/t)
902
1 036
1 130
1 123
Quota di mercato
2,3 %
2,5 %
3,1 %
2,7 %
Sudafrica
Importazioni (t)
184
795
577
941
Indice
100
433
314
512
Prezzo medio (EUR/t)
1 303
1 471
1 584
1 573
Quota di mercato
0,1 %
0,4 %
0,3 %
0,4 %
Ucraina
Importazioni (t)
1 222
1 438
1 149
776
Indice
100
118
94
63
Prezzo medio (EUR/t)
866
712
752
662
Quota di mercato
0,7 %
0,7 %
0,5 %
0,3 %
Totale (t)
6 785
10 978
16 177
16 012
Quota di mercato totale
3,7 %
5,6 %
7,5 %
7,2 %
(154)
Si noti quanto siano aumentate le importazioni da paesi colpiti da misure antidumping nel periodo considerato, in termini di volume (+ 135 %) e di quota di mercato (dal 3,7 % al 7,2 %).
2.5. Volumi e quote di mercato delle importazioni provenienti da altri paesi non colpiti da alcuna misura antidumping
(155)
Le importazioni da altri paesi terzi hanno avuto il seguente andamento.
Tabella 5
2003
2004
2005
PIRPS
Volume totale (t) di cui
42 486
54 983
58 843
61 271
Indice
100
129
138
144
Corea del Sud
22 400
32 121
34 634
36 408
Indice
100
143
155
163
Malaysia
4 836
4 426
5 123
6 642
Indice
100
92
106
137
Corea del Nord
150
1 626
2 212
3 324
Indice
100
1 084
1 475
2 216
(156)
Nel periodo considerato, le importazioni provenienti da paesi non soggetti a misure antidumping sono aumentate di 19 000 t circa (+ 44 %). La quota principale di tali importazioni proviene dalla Corea del Sud.
3. Situazione economica dell’industria comunitaria
3.1. Osservazioni preliminari
(157)
Come spiegato ai considerando 20 e 21, dato che l’industria comunitaria è formata da un alto numero di produttori si è deciso di scegliere un campione di produttori comunitari ai sensi dell’articolo 17 del regolamento di base. I cinque produttori comunitari inclusi nel campione sono stati scelti perché rappresentano il maggior volume rappresentativo di produzione che possa essere ragionevolmente studiato nel periodo di tempo a disposizione. Il loro elenco si trova al considerando 26.
(158)
I dati sul pregiudizio forniti più avanti sono perciò il risultato sia di dati relativi ai produttori compresi nel campione che di dati relativi ai 22 produttori che formano l’industria comunitaria. Per chiarezza, verrà detto esplicitamente quando i fattori di pregiudizio si riferiscono a informazioni ottenute dal campione. Senza tale riferimento, si deve ritenere che i dati siano stati ottenuti da tutti i 22 produttori comunitari che formano l’industria comunitaria.
3.2. Produzione, capacità produttiva installata e tasso di utilizzo degli impianti
(159)
Tabella 6
2003
2004
2005
PIRPS
Produzione (t)
149 957
148 536
161 611
176 119
Indice
100
99
108
117
Capacità produttiva installata (t)
229 066
229 654
245 343
247 833
Indice
100
100
107
108
Tasso di utilizzo degli impianti
65 %
65 %
66 %
71 %
Indice
100
99
101
109
(160)
Nel periodo considerato, la produzione dell’intera industria comunitaria è aumentata di 26 000 t circa (+ 17 %). Tale dato va visto alla luce dell’aumento di 46 000 t del consumo comunitario (+ 26 %) e dell’aumento delle esportazioni dell’industria comunitaria, nello stesso periodo.
(161)
L’incremento della produzione ha anche provocato un aumento dell’8 % delle capacità produttive, fino a quasi 248 000 t durante il PIRPS.
(162)
Il tasso di utilizzazione delle capacità è restato relativamente stabile nei primi anni del periodo considerato. Ma, durante il PIRPS, a causa dell’aumento della produzione, il tasso di utilizzazione delle capacità è aumentato dal 65 % circa a oltre il 70 %.
3.3. Scorte - Informazioni ottenute presso il campione
Tabella 7
2003
2004
2005
PIRPS
Scorte (t)
11 565
10 236
11 465
12 652
Indice
100
89
99
109
Stock in % delle vendite complessive
20 %
17 %
18 %
18 %
(163)
Il livello delle scorte è rimasto relativamente stabile nel periodo considerato, soprattutto rispetto alle vendite.
3.4. Volumi delle vendite, quota di mercato del consumo comunitario e crescita
Tabella 8
2003
2004
2005
PIRPS
Volumi delle vendite (t)
107 032
106 542
112 687
116 625
Indice
100
100
105
109
Quota di mercato del consumo comunitario
60,7 %
54,5 %
52,5 %
52,4 %
Indice
100
90
87
86
Crescita del fatturato delle vendite
(migliaia di EUR)
217 912
230 267
262 495
297 009
Indice
100
106
120
136
(164)
Durante il periodo considerato, i volumi delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato della Comunità sono restati, in termini assoluti, relativamente stabili. Durante il PIRPS si è registrato un aumento del 9 % dei volumi delle vendite: una prestazione che va vista alla luce dell’andamento del consumo comunitario, aumentato del 26 %.
(165)
Considerato l’andamento del consumo comunitario, nonostante l’aumento del volume delle vendite, la quota di mercato dell’industria comunitaria è notevolmente diminuita nel periodo considerato. In tale periodo, l’industria comunitaria ha perso oltre 8 punti percentuali della quota del consumo comunitario.
(166)
Il fatturato complessivo dell’industria comunitaria è cresciuto del 36 % nel periodo considerato. Ciò va visto soprattutto alla luce dell’aumento dei prezzi di vendita per tonnellata, che riflette soprattutto l’aumento dei costi e dei prezzi d’acquisto delle materie prime.
3.5. Prezzi di vendita e fattori che influiscono sui prezzi comunitari - Informazioni ottenute presso il campione
Tabella 9
2003
2004
2005
PIRPS
Prezzo medio delle vendite
(EUR/t)
1 902
2 058
2 170
2 142
Indice
100
108
114
113
Costo medio delle materie prime (vergelle)
(EUR/t)
511
559
662
734
Indice
100
109
129
143
(167)
Il prezzo medio delle vendite dell’industria comunitaria sul mercato della Comunità è aumentato di 240 EUR/t (+ 13 %) durante il periodo considerato. L’inchiesta ha dimostrato che ciò rifletteva chiaramente l’aumento dei prezzi delle materie prime, soprattutto della vergella d’acciaio. Il costo della vergella acquistata è aumentato di 223 EUR/t (+ 43 %) nel periodo considerato rispetto al costo all’inizio di tale periodo.
(168)
È risultato che uno dei produttori inclusi nella definizione di industria comunitaria acquistava materie prime, come la vergella, da parti collegate («gruppi siderurgici integrati verticalmente»). Si è perciò esaminato se i prezzi dei fornitori collegati ai produttori comunitari fossero allineati a quelli fatti pagare dal fornitore collegato a clienti indipendenti. È risultato che i prezzi praticati ai produttori comunitari erano in linea con quelli praticati ai clienti indipendenti e che l’aumento rifletteva anche l’aumento generale dei prezzi dell’acciaio nel periodo considerato. Si è perciò concluso che andassero inclusi nei calcoli anche i costi medi delle materie prime acquistate dai produttori comunitari verticalmente integrati.
3.6. Occupazione e salari - Informazioni ottenute presso il campione
Tabella 10
2003
2004
2005
PIRPS
Lavoratori dipendenti
1 023
999
1 064
1 087
Indice
100
98
104
106
Salari/dipendente (EUR)
33 943
36 674
37 987
38 348
Indice
100
108
112
113
Salari per tonnellata prodotta
606
634
614
592
Indice
100
105
101
98
(169)
Di fronte all’aumento della produzione e delle vendite (cfr. sopra) l’industria comunitaria ha aumentato il numero dei dipendenti del 6 % nel periodo considerato.
(170)
Nel periodo considerato è aumentato anche il salario per dipendente, che ha seguito l’aumento generale degli stipendi in tale periodo. È però risultato che durante il periodo considerato il costo medio dei salari per tonnellata prodotta potrebbe essere lievemente diminuito.
3.7. Produttività - Informazioni ottenute presso il campione
Tabella 11
2003
2004
2005
PIRPS
Tonnellata prodotta/dipendente
56
58
62
65
Indice
100
103
110
116
(171)
Il livello di produttività dell’industria comunitaria è notevolmente aumentato durante il periodo considerato. Ciò dimostra che l’industria può adattarsi alla situazione sul mercato della Comunità.
3.8. Entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti negativi del dumping precedente
(172)
L’incidenza dell’ampiezza del margine di dumping effettivo sull’industria comunitaria non si può considerare trascurabile, dati il volume e i prezzi delle importazioni originarie dei paesi interessati.
3.9. Redditività, utile sul capitale investito e cash flow - Informazioni ottenute presso il campione
Tabella 12
2003
2004
2005
PIRPS
Utile sulle vendite comunitarie
-0,1 %
+0,4 %
+4,6 %
+5,3 %
Rendimento delle attività totali
-18,8 %
+14,1 %
+26 %
+24,4 %
Cash flow (in % sulle vendite totali)
+0,1 %
+1,2 %
+4,3 %
+6,2 %
(173)
Dato l’andamento positivo della redditività nel periodo considerato, anche il cash flow e il rendimento delle attività totali mostrano tendenze positive nello stesso periodo. Da una leggera perdita nel 2003 l’industria comunitaria ha saputo aumentare lentamente ma costantemente gli utili, sia sulle vendite che rispetto agli attivi. Questa prestazione è dovuta probabilmente al forte miglioramento della produttività.
(174)
È tuttavia una situazione che può rapidamente cambiare per l’alto prezzo dell’acciaio che sta diffondendosi sul mercato e soprattutto se cessano le misure antidumping e se si riversano sul mercato grandi volumi di importazioni in dumping.
Tabella 13
2003
2004
2005
PIRPS
Investimenti
46 570
43 158
51 362
56 538
Indice
100
93
110
121
3.10. Investimenti e capacità di raccogliere capitali - Informazioni ottenute presso il campione
(175)
Il livello degli investimenti, osservato nell’ambito delle imprese facenti parte del campione, è aumentato del 21 % nel periodo considerato, in conseguenza dell’aumento delle capacità produttive.
(176)
Nessun produttore comunitario ha riferito problemi specifici riguardo alla propria capacità di raccogliere capitali.
3.11. Conclusioni relative alla situazione economica dell’industria comunitaria
(177)
L’inchiesta ha dimostrato che grazie all’imposizione di misure antidumping sui CFA l’industria comunitaria è riuscita a migliorare la sua situazione economica. La maggior parte dei fattori di pregiudizio come volumi di vendita, produzione e capacità produttiva nonché produttività ha potuto essere migliorata. Una prestazione ottenuta in un mercato in crescita, dato che nel periodo considerato il consumo è aumentato del 26 %.
(178)
Il fatto che l’industria comunitaria abbia perso quote di mercato denuncia tuttavia l’impossibilità di sfruttare a fondo tale situazione positiva sul mercato della Comunità.
(179)
L’inchiesta ha inoltre dimostrato che l’industria comunitaria ha potuto migliorare la sua situazione finanziaria complessiva. L’aumento del 13 % dei prezzi di vendita durante il PIRPS le ha permesso di tornare all’utile nonostante il forte aumento dei prezzi delle materie prime. Di conseguenza, nel periodo considerato sono anche migliorati il rendimento delle attività totali e il cash flow. La Commissione ritiene perciò che la situazione dell’industria comunitaria sia migliorata rispetto al periodo precedente l’imposizione delle misure ma che sia ancora fragile.
4. Attività d’esportazione dell’industria comunitaria - Informazioni ottenute presso il campione
Tabella 14
2003
2004
2005
PIRPS
Esportazioni (t)
8 475
11 870
10 618
13 374
Indice
100
140
125
157
% delle vendite totali
15 %
21 %
19 %
22 %
Prezzo medio
(EUR/t)
2 123
2 302
2 835
3 063
Indice
100
108
134
144
(180)
L’esportazione dell’industria comunitaria presente nel campione è molto migliorata nel periodo considerato. Durante il periodo considerato essa registra un aumento del 57 %. Anche rispetto alle vendite complessive l’esportazione è aumentata tra 15 % e il 22 %.
(181)
All’esportazione il prezzo medio per tonnellata è notevolmente più elevato di quello delle vendite sul mercato della Comunità (cfr. considerando 167). I prezzi elevati dei CFA esportati sono dovuti al fatto che si tratta di prodotti più sofisticati, ciò che causa costi più alti per le materie prime e per i costi di produzione. Nonostante i costi di produzione maggiori, le esportazioni dell’industria comunitaria hanno contribuito significativamente alla redditività complessiva di quest’ultima.
5. Conclusioni sul rischio di persistenza o di reiterazione del pregiudizio
(182)
L’inchiesta ha dimostrato le notevoli capacità produttive inutilizzate russe e il fatto che nulla potrebbe ostacolare la loro attivazione, una volta abolite le misure. È altresì probabile che i produttori russi riorientino buona parte delle loro vendite attuali verso il mercato comunitario, dato l’elevato livello dei prezzi su tale mercato. Insieme, questi due elementi danno luogo a volumi enormi - un processo favorito dall’esistenza nella Comunità di solidi canali di distribuzione delle esportazioni russe.
(183)
Inoltre, l’elevato livello di dumping e sottoquotazione rilevati, il fatto che gli impegni sui prezzi sembrino fungere da soglia minima e i prezzi assai bassi delle esportazioni russe verso altri paesi terzi indicano che il forte incremento delle esportazioni verso la Comunità, di cui sopra, avverrebbe a prezzi di dumping, molto inferiori ai prezzi e ai costi dell’industria comunitaria.
(184)
È probabile che l’effetto combinato di tali volumi e prezzi porti a un deterioramento netto della situazione dell’industria comunitaria, la cui situazione è ancora fragile. Che l’industria comunitaria reagisca diminuendo le vendite (e quindi la produzione), riducendo i prezzi o con entrambe, il deterioramento finanziario sarebbe sostanziale, tornerebbe alle difficoltà rilevate prima dell’imposizione delle misure iniziali.
(185)
Considerati tutti questi elementi, si conclude che esiste un rischio evidente di reiterazione del dumping pregiudizievole se cessassero le misure antidumping sulle importazioni di CFA provenienti dalla Federazione russa.
F. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Osservazioni preliminari
(186)
Ai sensi dell’articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se una proroga delle misure antidumping attualmente in vigore fosse contraria all’interesse generale della Comunità. La determinazione dell’interesse della Comunità si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte. La presente inchiesta analizza una situazione in cui sono già in vigore misure antidumping e permette di valutare l’eventualità di un impatto negativo eccessivo sulle parti interessate a causa di tali misure.
(187)
La Commissione ha pertanto esaminato se, nonostante le conclusioni sul rischio di persistenza o reiterazione del dumping pregiudizievole, esistano ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure sia contrario all’interesse della Comunità.
2. Interesse dell’industria comunitaria
(188)
Come già detto, esiste un’alta probabilità di reiterazione del dumping pregiudizievole se le misure venissero abrogate.
(189)
Si ricorda che non meno di 22 produttori comunitari, che rappresentano l’87 % circa della produzione totale di CFA nella Comunità, hanno cooperato con la Commissione nell’inchiesta e hanno espresso il loro appoggio alle misure in vigore.
(190)
La proroga delle misure antidumping sulle importazioni provenienti dai paesi in esame migliorerebbe le possibilità per l’industria comunitaria di mantenere e perfino di migliorare la situazione in cui versa. Esiste un chiaro rischio di reiterazione del dumping pregiudizievole su considerevoli volumi, probabilmente insostenibile per l’industria comunitaria. L’industria comunitaria continuerà perciò a trarre beneficio dal mantenimento delle attuali misure antidumping, anche perché sono in atto altre misure contro le importazioni di funi e di cavi d’acciaio dalla RPC, dall’India, dal Sudafrica e dall’Ucraina.
3. Interesse degli importatori
(191)
Nel regolamento provvisorio (considerando 202), la Commissione spiegava che la distribuzione di CFA nella Comunità era caratterizzata dalla presenza di numerosi importatori commercianti. Sebbene la domanda per il presente riesame in previsione della scadenza contenesse un elenco di 32 importatori commercianti, tutti contattati, hanno cooperato all’inchiesta solo tre importatori, di cui uno è risultato importare il prodotto in esame.
(192)
L’attività centrale di questo importatore riguardava effettivamente i CFA (tra il 55 % e l’85 %) ed è risultato che i suoi risultati finanziari non fossero stati compromessi dalle misure in vigore.
4. Interesse dei fornitori
(193)
Come spiegato in dettaglio ai considerando 197 e 198 del regolamento provvisorio, la materia prima principale usata nella produzione dei CFA è il filo d’acciaio industriale ricavato dalla vergella d’acciaio.
(194)
È risultato che alcuni produttori comunitari di CFA fossero integrati verticalmente, che - cioè - avevano fornitori collegati di filo d’acciaio industriale. È vero che due fornitori collegati hanno risposto alle domande sui prezzi delle materie prime (cfr. considerando 168) ma non si è manifestato nessun fornitore indipendente di materie prime.
(195)
Collegati o indipendenti, i fornitori di materie prime all’industria comunitaria sarebbero gravemente danneggiati dall’abrogazione delle misure e i volumi delle vendite dell’industria comunitaria, di conseguenza, diminuirebbero. La Commissione ha perciò concluso che il mantenimento delle misure antidumping sarebbe certamente nell’interesse dei fornitori comunitari di materie prime.
5. Interesse degli utenti
(196)
La Commissione ha contattato direttamente 21 utenti di CFA nella Comunità ma non si è manifestato nessun utente unico né alcuno ha cooperato all’inchiesta.
(197)
La Commissione ha pertanto ritenuto che gli utenti non avessero alcun valido motivo contro il mantenimento di misure antidumping.
6. Conclusioni relative all’interesse della Comunità
(198)
Tenuto conto dei fatti e delle considerazioni che precedono, la Commissione conclude che non esistono motivi validi per non mantenere in vigore le misure antidumping.
G. IMPEGNI
(199)
Come indicato al considerando 2, la Commissione ha accettato, con la decisione 2001/602/CE, l’impegno di SSM il 26 luglio 2001. Il riesame intermedio ha rivelato che dall’accettazione dell’impegno nel 2001 la gamma dei prodotti di SSM è notevolmente cambiata.
(200)
L’impegno classificava i CFA da essa prodotti in numerosi tipi di prodotti con notevoli differenze di prezzo in seno a ciascun tipo. L’inchiesta per il riesame confermò che l’impresa aveva seri problemi nel classificare i vari tipi di prodotti con precisione e secondo i termini dell’impegno. Ciò era in parte dovuto a limiti del sistema contabile che non le permetteva di distinguere effettivamente tra diversi tipi di CFA. Problemi analoghi erano già stati individuati durante il controllo dell’impegno e avevano dato l’occasione per una lettera di ammonimento.
(201)
La Commissione ritenne perciò che l’impegno, almeno nella forma che esso aveva in quel momento, non fosse accettabile e andasse ritirato con decisione della Commissione.
(202)
Entrambi gli esportatori russi offrirono allora, nei termini prescritti successivi alla comunicazione delle conclusioni definitive un impegno, che non era però un impegno accettabile nei limiti fissati dall’articolo 8, paragrafo 2, del regolamento di base, un impegno - cioè - che riflettesse i risultati del riesame e che raggruppasse i vari prodotti in categorie praticabili e avesse variazioni di prezzo limitate.
(203)
Poiché gli esportatori russi sono stati informati sui motivi del ritiro dell’impegno solo in una fase della procedura più tarda, a entrambi è stato eccezionalmente consentito di presentare la propria offerta di impegno oltre i normali termini di scadenza ma entro 10 giorni di calendario dopo l’entrata in vigore del presente regolamento. Se necessario, la Commissione può proporre di modificare di conseguenza il presente regolamento.
H. DISPOSIZIONI FINALI
(204)
Tutte le parti sono state informate dei fatti essenziali e delle considerazioni in base alle quali è sembrato opportuno raccomandare il mantenimento delle misure in vigore sulle importazioni dalla Russia e di modificarne, se necessario, il livello. È stato anche fissato un termine entro il quale le parti potessero presentare osservazioni e ricorso in merito a tale comunicazione. Non sono pervenute osservazioni tali da modificare le precedenti conclusioni.
(205)
In conseguenza di quanto precede e come stabilito dall’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno che le misure antidumping applicabili alle importazioni di CFA originarie dei paesi in esame siano mantenute per la Russia e abrogate per la Turchia e la Thailandia.
I. DAZI
(206)
Viste le conclusioni raggiunte riguardo al persistere del dumping, al rischio di reiterazione del pregiudizio e all’interesse della Comunità, è opportuno confermare le misure antidumping sulle importazioni di CFA originarie della Russia al fine di impedire la reiterazione del pregiudizio causato all’industria comunitaria dalle importazioni in dumping.
(207)
Visti i risultati dei riesami intermedi relativi alle due imprese russe, si ritiene opportuno portare il dazio antidumping applicabile a BMK al 36,2 % e quello applicabile a SSM al 9,7 %.
(208)
Visti invece i risultati riguardanti la Turchia, che non denunciano rischi di reiterazione del dumping in futuro, è opportuno abrogare le misure antidumping contro le importazioni di CFA originarie di questo paese.
(209)
Visti infine i risultati relativi alla Thailandia, cioè l’assenza di dumping nel periodo del riesame intermedio per la Thailandia e l’assenza di indicazioni sul rischio di reiterazione del dumping in futuro, è opportuno anche in questo caso abrogare le misure antidumping contro le importazioni di CFA originarie di questo paese,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. Viene imposto un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di cavi e di funi di ferro o d’acciaio, compresi i cavi chiusi (locked-coil ropes), ma esclusi i cavi e le funi d’acciaio inossidabile, di sezione trasversale massima superiore a 3 mm, con o senza accessori, appartenenti ai codici NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ed ex 7312 10 98 (codici TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 e 7312109890) provenienti dalla Federazione russa.
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo, applicabili al prezzo netto franco frontiera comunitaria, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate, sono le seguenti:
Impresa
Aliquota del dazio
(%)
Codice complementare TARIC
Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works
1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan, 453500, Russia
36,2
A694
Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz
162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Russia
9,7
A217
Tutte le altre imprese
50,7
A999
3. Se non altrimenti specificato, si confermano le disposizioni in vigore relative ai dazi doganali.
Articolo 2
Con il presente atto si pone fine alle procedure antidumping relative alle importazioni di cavi e di funi di ferro o d’acciaio, compresi i cavi chiusi (locked-coil ropes), ma esclusi i cavi e le funi d’acciaio inossidabile, di sezione trasversale massima superiore a 3 mm, con o senza accessori, appartenenti ai codici NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ed ex 7312 10 98 originarie della Thailandia e della Turchia. Le misure antidumping imposte a questi paesi dal regolamento (CE) n. 1601/2001 sono abrogate.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 30 ottobre 2007.