Nařízení Rady (ES) č. 973/2001
ze dne 14. května 2001,
kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím 98/392/ES [3] Společenství schválilo Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu, která obsahuje zásady a pravidla pro zachovávání a řízení živých zdrojů v moři. V rámci širších mezinárodních závazků se Společenství podílí na úsilí o zachování populací ryb v mezinárodních vodách.
(2) Podle rozhodnutí 86/237/EHS [4] je Společenství od 14. listopadu 1997 smluvní stranou Mezinárodní úmluvy pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu, dále jen "úmluva ICCAT".
(3) Vytvořením Mezinárodní komise pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu (dále jen "ICCAT") stanoví úmluva ICCAT rámec pro regionální spolupráci za účelem zachování a řízení zdrojů tuňáků a příbuzných druhů v Atlantickém oceánu a přilehlých mořích a pro přijetí doporučení pro zachování a řízení v oblasti podle úmluvy, která se pro smluvní strany stávají závazná.
(4) ICCAT doporučila řadu technických opatření pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Atlantickém oceánu a ve Středozemním moři, zejména pokud jde o povolené velikosti a hmotnosti ryb, omezení odlovu v určitých oblastech a obdobích nebo pomocí některých lovných zařízení a o rybolovnou kapacitu. Tato doporučení jsou pro Společenství závazná, a proto by se měla provést.
(5) Některá technická opatření přijatá ICCAT byla zapracována do nařízení Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři [5] a nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů [6]. V zájmu jasnosti by tato opatření měla být zapracována do tohoto nařízení a příslušné články uvedených nařízení by se měly zrušit.
(6) S přihlédnutím k tradiční rybolovné praxi v některých oblastech by měla být přijata zvláštní ustanovení týkající se odlovu a uchovávání některých druhů tuňáka na palubě.
(7) Rozhodnutím 95/399/ES [7] Společenství schválilo Dohodu o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu. Zřízením Komise pro tuňáky Indického oceánu (dále jen "IOTC") a přijetím doporučení pro zachování a řízení v oblasti působnosti IOTC, která jsou pro smluvní strany závazná, tato dohoda vytváří užitečný rámec pro upevnění mezinárodní spolupráce za účelem zachování a rozumného využívání tuňáků a příbuzných druhů v Indickém oceánu.
(8) IOTC přijala doporučení o technických opatřeních pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Indickém oceánu. Toto doporučení je pro Společenství závazné, a proto by se mělo provést.
(9) Rozhodnutím 1999/337/ES [8] podepsalo Evropské společenství Dohodu o mezinárodním programu na ochranu delfínů a rozhodnutím 1999/386/ES [9] rozhodlo, že ji až do jejího schválení bude prozatímně používat. Společenství by proto mělo ustanovení této dohody používat.
(10) Mezi cíle uvedené dohody patří postupné snížení vedlejší úmrtnosti delfínů při lovu tuňáků ve východním Tichém oceánu košelkovými nevody na úrovně blížící se nule, a to stanovením ročních limitů, a dlouhodobá udržitelnost populací tuňáků v oblasti podle dohody.
(11) Některá ustanovení této dohody byla zapracována do nařízení (ES) č. 850/98. Tato ustanovení by se měla začlenit do tohoto nařízení.
(12) Společenství má rybolovné zájmy ve východním Tichém oceánu a zahájilo postup přistoupení k Meziamerické komisi pro tropické tuňáky (dále "IATTC"). Až do přistoupení a v souladu s povinností spolupracovat s ostatními stranami podílejícími se na řízení a zachování zdrojů v tomto regionu, která vyplývá z Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, by Společenství mělo používat technická opatření přijatá IATTC. Tato opatření by se proto měla zapracovat do právních předpisů Společenství.
(13) Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [10],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tímto nařízením se stanoví technická opatření pro zachování, která se vztahují na plavidla plující pod vlajkou členských států a registrovaná ve Společenství, dále jen "rybářská plavidla Společenství", a týkají se odlovu a vykládky některých populací vysoce stěhovavých druhů uvedených v příloze I.
HLAVA I
DEFINICE
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice mořských vod:
a) oblast 1 :
veškeré vody Atlantického oceánu a přilehlých moří spadající do oblasti podle úmluvy ICCAT, jak je definována v článku 1 uvedené úmluvy;
b) oblast 2 :
veškeré vody Indického oceánu spadající do oblasti působnosti dohody o zřízení IOTC, jak je definována v článku 2 uvedené úmluvy;
c) oblast 3 :
veškeré vody východního Tichého oceánu spadající do oblasti definované v článku 3 Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů.
HLAVA II
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 1
Kapitola 1
Omezení používání některých typů plavidel a lovných zařízení
Článek 3
1. V období od 1. listopadu do 31. ledna se v oblasti popsané v odstavci 2 rybářským plavidlům Společenství zakazuje:
- ukotvovat plovoucí předměty,
- lovit pod umělými předměty,
- lovit pod přírodními předměty,
- lovit s pomocnými plavidly,
- vhazovat do moře umělé plovoucí předměty s bójemi nebo bez nich,
- připevňovat bóje na plovoucí předměty v moři,
- odstraňovat plovoucí předměty a vyčkávat, až se ryby přilákané těmito předměty shromáždí pod plavidlem,
- vléci plovoucí předměty mimo danou oblast.
2. Oblast uvedená v odstavci 1 je vymezena takto:
- jižní hranice na 4o jižní šířky,
- severní hranice na 5o severní šířky,
- západní hranice na 20o západní délky,
- východní hranici tvoří pobřeží Afriky.
3. Plavidlům se zakazuje zahájit nebo pokračovat v rybolovu v oblasti definované v odstavci 2 a v období definovaném v odstavci 1, není-li na palubě přítomen pozorovatel.
4. Do 31. prosince 2002 přijmou členské státy nezbytná opatření, aby byli jmenováni pozorovatelé a aby zajistily, že jsou pozorovatelé přiděleni na palubu všech plavidel, která plují pod jejich vlajkou nebo jsou registrována na jejich území a která hodlají provozovat rybolovné činnosti v oblasti uvedené v odstavci 2.
5. Aniž je dotčen odstavec 4, přijmou členské státy nezbytná opatření, aby zajistily, že řádně jmenovaní pozorovatelé zůstanou na palubách rybářských plavidel, na něž byli umístěni, dokud nebudou nahrazeni jinými pozorovateli.
6. Velitel plavidla Společenství, které operuje v oblasti definované v odstavci 2 a v období definovaném v odstavci 1, přijme pozorovatele a během jeho pobytu na palubě s ním bude spolupracovat při plnění jeho úkolů.
Velitel plavidla, které má na palubu přijmout pozorovatele, přijme veškerá rozumná opatření, aby uvedenému pozorovateli usnadnil příchod a odchod. Během pobytu na palubě bude mít určený pozorovatel k dispozici náležité ubytování a pracovní zařízení.
7. Praktické postupy pro odstavce 4, 5 a 6 jsou definovány v příloze II.
8. Nejpozději 1. května každého roku zašlou členské státy Komisi souhrnnou zprávu, v níž vyhodnotí obsah a závěry zpráv pozorovatelů přidělených na plavidla plující pod jejich vlajkou.
9. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise změnit období uvedené v odstavci 1, oblast uvedenou v odstavci 2 a pravidla pro přidělování pozorovatelů definovaná v příloze II.
Článek 4
1. Je zakázáno uchovávat na palubě jakékoliv množství tuňáka pruhovaného, tuňáka velkookého nebo tuňáka žlutoploutvého ulovené pomocí košelkových nevodů ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Portugalska v podoblasti ICES X severně od 36o30' severní šířky nebo v oblastech spadajících pod Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantickém oceánu (CECAF) severně od 31o severní šířky a východně od 17o30' západní délky nebo uvedené druhy v uvedených oblastech uvedenými lovnými zařízeními lovit.
2. Je zakázáno uchovávat na palubě tuňáky ulovené pomocí unášených tenatových sítí ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Portugalska v podoblastech ICES VIII, IX a X nebo v oblastech spadajících pod Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantickém oceánu v okolí Kanárských ostrovů a Madeiry nebo uvedené druhy v uvedených oblastech uvedenými lovnými zařízeními lovit.
Článek 5
1. Lov tuňáka obecného kruhovými zatahovacími sítěmi se zakazuje:
- od 1. do 31. května v celém Středozemním moři a od 16. července do 15. srpna ve Středozemním moři s výjimkou Jaderského moře pro plavidla, která operují výhradně nebo převážně v Jaderském moři,
- od 16. července do 15. srpna v celém Středozemním moři a od 1. do 31. května v Jaderském moři pro plavidla, která operují výhradně nebo převážně ve Středozemním moři s výjimkou moře Jaderského.
Členské státy zajistí, aby se na veškerá plavidla, která plují pod jejich vlajkami nebo jsou registrována na jejich území, vztahovala uvedená pravidla.
Pro účely tohoto nařízení se jižní hranice Jaderského moře nachází na přímce, která spojuje albánsko-řeckou hranici a mys Santa Maria di Leuca.
2. V období od 1. do 30. června je při lovu tuňáka obecného ve Středozemním moři zakázáno používat při rybolovných činnostech letadla nebo vrtulníky.
3. V období od 1. června do 31. července každého roku je zakázáno lovit tuňáka obecného ve Středozemním moři pomocí povrchových dlouhých lovných šňůr z plavidel delších než 24 m. Použitelná délka je délka stanovená ICCAT, která je uvedena v příloze III.
4. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise změnit období a oblasti definované v tomto odstavci a délku plavidel definovanou v příloze III.
Kapitola 2
Minimální velikost
Článek 6
1. Vysoce stěhovavé druhy se považují za podměrečné, jsou-li jejich rozměry menší než minimální rozměry uvedené pro příslušné druhy v příloze IV.
2. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise rozměry stanovené v příloze IV změnit.
Článek 7
1. Podměrečné ryby vysoce stěhovavých druhů nesmějí být uchovávány na palubě nebo překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, vystaveny nebo nabízeny k prodeji, prodány nebo uvedeny na trh. Tyto druhy musejí být neprodleně vhozeny zpět do moře.
Předcházející pododstavec se však nevztahuje na druhy uvedené v příloze IV, které byly uloveny náhodou a které celkem nepředstavují více než 15 % vyloženého množství, vyjádřeno počtem jedinců. U tuňáka obecného se tato povolená odchylka nevztahuje na ryby, které váží méně než 3,2 kg.
2. Propouštění podměrečných ryb vysoce stěhovavých druhů pocházejících ze třetích zemí do volného oběhu nebo jejich uvádění na trh ve Společenství se zakazuje.
Článek 8
Velikost vysoce stěhovavého druhu se změří v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 850/98.
Kapitola 3
Omezení počtu plavidel
Článek 9
1. Postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. i) nařízení (EHS) č. 3760/92 [11] Rada stanoví počet a celkovou kapacitu v hrubé registrované prostornosti (BRT) rybářských plavidel Společenství, která jsou delší než 24 metrů a loví tuňáka velkookého jako cílový druh. Tyto údaje se stanoví jako průměrný počet a kapacita v BRT rybářských plavidel Společenství, která v období 1991-1992 lovila v oblasti 1 tuňáka velkookého jako cílový druh.
2. Nejpozději do 31. ledna každého roku sdělí členské státy Komisi seznam všech plavidel plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, která hodlají během daného roku lovit v oblasti 1 tuňáka velkookého.
3. V seznamech se uvede registrační číslo plavidla v domácím lodním parku, které bylo plavidlu přiděleno v souladu s článkem 5 nařízení Komise (ES) č. 2090/98 [12].
4. Na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s odstavci 2 a 3 může Rada postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. ii) nařízení (EHS) č. 3760/92 rozdělit mezi členské státy počet a kapacitu vyjádřenou v BRT stanovenou v souladu s odstavcem 1.
5. Do 15. srpna každého roku členské státy zašlou Komisi seznam rybářských plavidel, která jsou delší než 24 metrů a jako cílový druh loví tuňáka velkookého. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 31. srpna každého roku.
6. Seznam uvedený v odstavci 5 obsahuje tyto údaje:
- název plavidla, registrační číslo,
- případné dřívější vlajky,
- případnou mezinárodní rádiovou volací značku,
- typ plavidla, délku a BRT,
- jméno a adresu majitele (majitelů) plavidla.
Článek 10
1. Postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. i) nařízení (EHS) č. 3760/92 Rada stanoví počet rybářských plavidel Společenství, která v severním Atlantickém oceánu loví tuňáka křídlatého jako cílový druh. Počet plavidel se stanoví jako průměrný počet rybářských plavidel Společenství, která v severním Atlantickém oceánu v období 1993-1995 lovila tuňáka křídlatého jako cílový druh.
2. Nejpozději do 31. ledna každého roku sdělí členské státy Komisi seznam všech plavidel plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, která hodlají během daného roku lovit v oblasti 1 v severním Atlantickém oceánu tuňáka křídlatého.
3. V seznamech se uvede registrační číslo plavidla v domácím lodním parku, které bylo plavidlu přiděleno v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2090/98.
4. Na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s odstavci 2 a 3 může Rada postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. ii) nařízení (EHS) č. 3760/92 rozdělit mezi členské státy počet plavidel stanovený v souladu s odstavcem 1.
5. Do 15. srpna každého roku zašlou členské státy Komisi seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a provozují cílený rybolov tuňáka křídlatého v severním Atlantickém oceánu. Do 31. prosince 2001 se na tento seznam nezapíší žádná rybářská plavidla, která provozují jiný průzkumný rybolov než pomocí unášených tenatových sítí. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 30. května každého roku.
Kapitola 4
Další opatření
Článek 11
Členské státy mohou podporovat používání návazců, složených z jednoho provazce, na otočných úchytech, aby se usnadnilo vyprošťování živých marlínů modrých a plachetníků bílých.
Článek 12
Odchylně od článku 31 nařízení (ES) č. 850/98 je povoleno používat k lovu tuňáka a žraloka velikého (Cetorhinus maximus) ve Skagerraku a Kattegatu elektrický proud nebo harpunová děla.
HLAVA III
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 2
Článek 13
1. Do 15. června každého roku členské státy zašlou Komisi seznam rybářských plavidel, která jsou delší než 24 metrů, plují pod jejich vlajkou a během předcházejícího roku lovila v oblasti 2 tuňáka velkookého, tuňáka křídlatého a tuňáka pruhovaného. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 30. června každého roku.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 obsahuje tyto údaje:
- název plavidla, registrační číslo,
- případné dřívější vlajky,
- případnou mezinárodní rádiovou volací značku,
- typ plavidla, délku a BRT,
- jména a adresy majitele, provozovatele nebo pronajimatele plavidla.
HLAVA IV
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 3
Článek 14
1. Pouze rybářským plavidlům Společenství, která operují za podmínek stanovených v Dohodě o mezinárodním programu na ochranu delfínů a kterým byl přidělen DML, je povoleno při lovu tuňáka žlutoploutvého v oblasti 3 používat košelkové nevody ke kruhovým zátahům na hejna nebo skupiny delfínů.
2. "DML" se rozumí hranice úmrtnosti delfínů stanovená v článku 5 Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů.
Článek 15
1. Do 15. září každého roku zašlou členské státy Komisi:
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a jejichž nosnost je vyšší než 363 tun (400 čistých tun), která žádala o DML pro celý následující rok,
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a pravděpodobně budou v dané oblasti v průběhu následující roku operovat,
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a která žádala o DML pro první nebo druhou polovinu následujícího roku,
- pro každé plavidlo, které žádá o DML, osvědčení, které potvrzuje, že uvedené plavidlo mělo náležité zařízení a vybavení pro ochranu delfínů a že jeho velitel dokončil schválený vzdělávací kurz o metodách záchrany a vyprošťování delfínů.
2. Členský stát zajistí, že žádosti o DML jsou v souladu s podmínkami Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a s opatřeními pro zachování přijatými IATTC.
3. Komise seznamy přezkoumá a zajistí, že jsou v souladu s ustanoveními Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a s opatřeními pro zachování přijatými IATTC, a zašle je řediteli IATTC.
Pokud se při přezkoumání ukáže, že žádosti nesplňují podmínky uvedené v tomto odstavci, Komise příslušný členský stát neprodleně informuje, že celou žádost nebo její část nemůže řediteli IATTC zaslat, přičemž uvede důvody.
4. Komise zašle každému členskému státu celkový DML, který se rozdělí mezi plavidla plující pod jeho vlajkou.
5. Do 15. ledna každého roku oznámí každý členský stát Komisi, jak rozdělil DML mezi plavidla, která plují pod jeho vlajkou.
6. Do 1. února každého roku zašle Komise řediteli IATTC seznam a rozpis rozdělení DML mezi rybářská plavidla Společenství.
Článek 16
1. Plavidla, která loví pomocí zařízení s uzavíracím mechanismem, nesmějí používat pomocná plavidla.
2. Překládka ryb na jiná plavidla na moři se zakazuje.
HLAVA V
OBECNĚ POUŽÍVANÁ USTANOVENÍ
Článek 17
1. Používání košelkových nevodů pro kruhové zátahy na hejna nebo skupiny mořských savců se s výjimkou plavidel uvedených v článku 4 zakazuje.
2. Odstavec 1 se vztahuje na všechna plavidla, která plují pod vlajkou členského státu nebo jsou registrována v členském státě, a to ve všech vodách.
HLAVA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Opatření, která se mají učinit na základě čl. 3 odst. 9, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 2, se přijmou postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 19
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 17 nařízení (EHS) č. 3760/92.
2. V případě odkazu na tento odstavec se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Lhůta uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES se stanoví na tři měsíce.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 20
1. Články 24, 33 a 41 nařízení (ES) č. 850/98 a údaje v příloze XII uvedeného nařízení, které se týkají tuňáka obecného a mečouna obecného, se zrušují.
2. Články 3a a 5a nařízení (ES) č. 1626/94, údaje v příloze IV uvedeného nařízení, které se týkají tuňáka obecného a mečouna obecného, a příloha V uvedeného nařízení se zrušují.
3. Odkazy na uvedená nařízení, články a přílohy se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 21
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. května 2001.
Regolamento (CE) n. 973/2001 del Consiglio
del 14 maggio 2001
che stabilisce alcune misure tecniche di conservazione per taluni stock di grandi migratori
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 37,
vista la proposta della Commissione(1),
visto il parere del Parlamento europeo(2),
considerando quanto segue:
(1) La Comunità ha approvato con decisione 98/392/CE(3) la Convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare, che contiene alcuni principi e norme relative alla conservazione e alla gestione delle risorse acquatiche vive. Nell'ambito dei suoi obblighi internazionali più generali, la Comunità partecipa agli sforzi intesi a salvaguardare, nelle acque internazionali, gli stock ittici.
(2) In seguito alla decisione 86/237/CEE(4) la Comunità è parte contraente, a decorrere dal 14 novembre 1997, della Convenzione internazionale per la conservazione dei tonnidi dell'Atlantico, qui di seguito denominata "convenzione ICCAT".
(3) La convenzione ICCAT prevede un quadro di cooperazione regionale in materia di conservazione e di gestione delle risorse di tonnidi e specie affini dell'oceano Atlantico e dei mari adiacenti, mediante la creazione di una commissione internazionale per la conservazione dei tonnidi dell'Atlantico, qui di seguito denominata "ICCAT", e l'adozione di raccomandazioni in materia di conservazione e di gestione nella zona della convenzione, che diventano vincolanti per le parti contraenti.
(4) L'ICCAT ha raccomandato alcune misure tecniche per taluni stock di grandi migratori nell'Atlantico e nel Mediterraneo, in particolare per quanto concerne la taglia e il peso autorizzati del pesce, le restrizioni in materia di catture in determinate zone e in certi periodi oppure con determinati attrezzi, nonché le restrizioni di capacità. Queste raccomandazioni sono obbligatorie per la Comunità e occorre pertanto attuarle.
(5) Alcune misure tecniche adottate dall'ICCAT sono state recepite nel regolamento (CE) n. 1626/94 del Consiglio, del 27 giugno 1994, che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca nel Mediterraneo(5) e nel regolamento (CE) n. 850/98 del Consiglio, del 30 marzo 1998, per la conservazione delle risorse della pesca attraverso misure tecniche per la protezione del novellame(6). Per ragioni di chiarezza è opportuno raggruppare queste misure nel presente regolamento, sopprimendo pertanto i corrispondenti articoli dei regolamenti summenzionati.
(6) Per tener conto dei metodi di pesca tradizionali in alcune zone occorre adottare disposizioni specifiche relative alla cattura e alla conservazione a bordo di alcune specie di tonnidi.
(7) La Comunità ha approvato con decisione 95/399/CE(7) l'accordo che istituisce la Commissione per il tonno dell'oceano Indiano. Tale accordo fornisce un utile strumento per rafforzare la cooperazione internazionale ai fini della conservazione e dello sfruttamento razionale dei tonni e delle specie affini dell'oceano Indiano mediante la creazione della Commissione per il tonno dell'oceano Indiano, in appresso denominata "IOTC", e l'adozione di raccomandazioni in materia di conservazione e di gestione nella zona di competenza della IOTC, che diventano vincolanti per le parti contraenti.
(8) L'IOTC ha adottato una raccomandazione che prevede misure tecniche per taluni stock di grandi migratori nell'oceano Indiano. Tale raccomandazione è vincolante per la Comunità e occorre pertanto attuarla.
(9) La Comunità ha firmato con decisione 1999/337/CE(8) l'accordo sul programma internazionale per la conservazione dei delfini, decidendo con decisione 1999/386/CE(9) di applicarlo provvisoriamente in attesa della sua approvazione. Occorre pertanto che la Comunità applichi le disposizioni previste dall'accordo.
(10) Gli obiettivi di questo accordo includono la riduzione progressiva fino a livelli prossimi allo zero della mortalità accidentale di delfini nella pesca del tonno con reti da circuizione a chiusura nell'oceano Pacifico orientale tramite la fissazione di limiti annui, nonché la sostenibilità a lungo termine degli stock di tonno nella zona dell'accordo.
(11) Alcune disposizioni di questo accordo sono state recepite nel regolamento (CE) n. 850/98. È necessario raggrupparle nel presente regolamento.
(12) La Comunità ha interessi di pesca nel Pacifico orientale ed ha avviato la procedura per aderire alla Commissione interamericana per il tonno tropicale, in appresso denominata "IATTC". In attesa dell'adesione e in ottemperanza all'obbligo derivante dalla Convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare di cooperare con le altre parti interessate nella gestione e nella conservazione delle risorse di questa regione, occorre applicare le misure tecniche adottate dall'IATTC. È quindi necessario recepire queste misure nel diritto comunitario.
(13) La misure necessarie all'attuazione del presente regolamento sono adottate conformemente alla decisione 1999/468/CE del Consiglio, del 28 giugno 1999, recante modalità per l'esercizio delle competenze di esecuzione conferite alla Commissione(10),
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il presente regolamento stabilisce le misure tecniche di conservazione applicabili ai pescherecci battenti bandiera degli Stati membri e immatricolati nella Comunità, in appresso denominati "pescherecci comunitari", e relative alla cattura e allo sbarco di alcuni stock di specie altamente migratorie di cui all'allegato I.
TITOLO I
DEFINIZIONI
Articolo 2
Ai fini del presente regolamento si applicano le seguenti definizioni di acque marittime:
a) Zona 1
Tutte le acque dell'oceano Atlantico e dei mari adiacenti che fanno parte della zona della convenzione ICCAT, qual è definita all'articolo 1 della convenzione.
b) Zona 2
Tutte le acque dell'oceano Indiano che fanno parte della zona di competenza dell'accordo che istituisce l'IOTC, qual è definita all'articolo 2 di tale accordo.
c) Zona 3
Tutte le acque del Pacifico orientale che fanno parte della zona definita all'articolo 3 dell'accordo sul programma internazionale per la conservazione dei delfini.
TITOLO II
MISURE TECNICHE APPLICABILI NELLA ZONA 1
Capo 1
Restrizioni relative all'impiego di alcuni tipi di imbarcazioni e di attrezzi
Articolo 3
1. Nel corso del periodo dal 1o novembre al 31 gennaio, nella zona di cui al paragrafo 2, è fatto divieto ai pescherecci comunitari:
- di calare in mare oggetti galleggianti,
- di pescare sotto oggetti artificiali,
- di pescare sotto oggetti naturali,
- di pescare con imbarcazioni ausiliarie,
- di lanciare in mare oggetti galleggianti artificiali con o senza boe,
- di installare boe su oggetti galleggianti trovati in mare,
- di ritirare oggetti galleggianti aspettando che il pesce attratto da questi oggetti si raduni sotto l'imbarcazione,
- di rimorchiare oggetti galleggianti al di fuori della zona.
2. La zona di cui al paragrafo 1 è delimitata nel seguente modo:
- limite sud al parallelo 4° di latitudine sud,
- limite nord al parallelo 5° di latitudine nord,
- limite ovest al meridiano 20° di longitudine ovest,
- limite est: costa africana.
3. È vietato iniziare o proseguire un'attività di pesca nella zona e durante il periodo di cui ai paragrafi 1 e 2 qualora non vi sia alcun osservatore a bordo.
4. Fino al 31 dicembre 2002, gli Stati membri prendono le disposizioni necessarie per designare osservatori e assicurarne l'imbarco a bordo di tutte le navi battenti la loro bandiera o immatricolate sul loro territorio che si accingono ad esercitare attività di pesca nella zona di cui al paragrafo 2.
5. Fatto salvo il paragrafo 4, gli Stati membri prendono le disposizioni necessarie affinché gli osservatori debitamente designati rimangano a bordo dei pescherecci ai quali sono stati assegnati fino alla loro sostituzione con altri osservatori.
6. Il comandante di una nave comunitaria che opera nella zona e durante il periodo di cui ai paragrafi 1 e 2 accoglie l'osservatore e collabora con lui nell'esercizio delle sue funzioni durante il suo soggiorno a bordo.
Il comandante di una nave designata per accogliere a bordo un osservatore prende tutte le disposizioni del caso per agevolare l'arrivo e la partenza dell'osservatore. Durante la sua permanenza a bordo, l'osservatore designato dispone di una cabina e di un'attrezzatura di lavoro adeguata.
7. Le modalità pratiche previste dai paragrafi 4, 5 e 6 sono definite nell'allegato II.
8. Gli Stati membri trasmettono alla Commissione, entro il 1o maggio di ogni anno, una relazione di sintesi intesa a valutare il contenuto e le conclusioni dei rapporti degli osservatori imbarcati sulle navi battenti la loro bandiera.
9. Il periodo di cui al paragrafo 1, la zona di cui al paragrafo 2 e le modalità di assegnazione degli osservatori definite nell'allegato II possono essere modificati dalla Commissione, in applicazione delle raccomandazioni dell'ICCAT divenute vincolanti per la Comunità e conformemente alla procedura prevista dall'articolo 19.
Articolo 4
1. È vietato tenere a bordo qualsiasi quantitativo di tonnetti striati, tonni obesi o albacore catturati con ciancioli nelle acque soggette alla sovranità o giurisdizione del Portogallo nella sottozona CIEM X a nord di 36°30' latitudine nord e nelle zone COPACE a nord di 31° latitudine nord e a est di 17°30' longitudine ovest o pescare tali specie nelle suddette acque con i suddetti attrezzi da pesca.
2. È vietato tenere a bordo tonno catturato con reti da posta derivanti nelle acque soggette alla sovranità o alla giurisdizione della Spagna o del Portogallo nelle sottozone CIEM VIII, IX o X oppure nelle zone COPACE al largo delle isole Canarie e di Madera o pescare tali specie nelle suddette acque con i suddetti attrezzi da pesca.
Articolo 5
1. La pesca del tonno rosso con reti da circuizione è proibita:
- dal 1o al 31 maggio in tutto il mare Mediterraneo e dal 16 luglio al 15 agosto nel mare Mediterraneo, escluso l'Adriatico, per i pescherecci operanti esclusivamente o prevalentemente nell'Adriatico,
- dal 16 luglio al 15 agosto in tutto il mare Mediterraneo e dal 1o al 31 maggio nell'Adriatico per i pescherecci operanti esclusivamente o prevalentemente nel Mediterraneo, escluso l'Adriatico.
Gli Stati membri provvedono affinché i pescherecci battenti la loro bandiera o immatricolati nel loro territorio siano soggetti alle precitate disposizioni.
Ai fini del presente regolamento, il limite meridionale del mare Adriatico si situa lungo una linea che collega la frontiera greco-albanese a Capo Santa Maria di Leuca.
2. È proibito utilizzare aeromobili o elicotteri per le operazioni di pesca del tonno rosso nel Mediterraneo nel periodo compreso tra il 1o e il 30 giugno.
3. È vietata la pesca del tonno rosso nel Mediterraneo con palangari di superficie da parte di navi di oltre 24 m di lunghezza durante il periodo compreso tra il 1o giugno e il 31 luglio di ogni anno. La lunghezza applicabile è quella definita dall'ICCAT che figura nell'allegato III.
4. La definizione dei periodi e delle zone di cui al presente articolo, così come la lunghezza delle navi definita nell'allegato III possono essere modificate dalla Commissione in applicazione delle raccomandazioni dell'ICCAT divenute vincolanti per la Comunità e conformemente alla procedura prevista dall'articolo 19, paragrafo 2.
Capo 2
Taglia minima
Articolo 6
1. Si considera che una specie altamente migratoria non abbia la taglia richiesta qualora le sue dimensioni siano inferiori alle dimensioni minime stabilite nell'allegato IV per le specie corrispondenti.
2. Le dimensioni definite nell'allegato IV possono essere modificate dalla Commissione in applicazione delle raccomandazioni dell'ICCAT divenute vincolanti per la Comunità e conformemente alla procedura prevista dall'articolo 19, paragrafo 2.
Articolo 7
1. È vietato tenere a bordo, trasbordare, sbarcare, trasportare, immagazzinare, esporre per la vendita, mettere in vendita, vendere e commercializzare specie altamente migratorie che non hanno la taglia richiesta. Queste specie devono essere rigettate immediatamente in mare.
Il comma precedente non si applica tuttavia alle specie di cui all'allegato IV, catturate accidentalmente ed entro un massimo del 15 %, espresso in numero d'individui, dei quantitativi sbarcati. Nel caso del tonno rosso, tale margine di tolleranza non si applica ai tonni che pesano meno di 3,2 kg.
2. È vietato immettere in libera pratica o commercializzare nella Comunità specie altamente migratorie originarie di paesi terzi che non abbiano la taglia richiesta.
Articolo 8
La taglia di una specie altamente migratoria è misurata conformemente all'articolo 18 del regolamento (CE) n. 850/98.
Capo 3
Limitazione del numero di navi
Articolo 9
1. Il Consiglio conformemente alla procedura prevista dall'articolo 8, paragrafo 4, punto i), del regolamento (CEE) n. 3760/92(11), stabilisce il numero e la capacità totale, espressa in tonnellate di stazza lorda (TSL), dei pescherecci comunitari aventi una lunghezza fuori tutto di oltre 24 m che pescano il tonno obeso come specie bersaglio. A tal fine essa si basa sul numero medio e sulla capacità, espressa in tonnellate di stazza lorda (TSL), dei pescherecci comunitari che catturavano il tonno obeso come specie bersaglio nella zona 1 durante il periodo 1991-1992.
2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione, entro il 31 gennaio di ogni anno, l'elenco di tutte le navi battenti la loro bandiera e immatricolate nel proprio territorio che intendono pescare il tonno obeso quale specie bersaglio nella zona 1 nel corso dell'anno.
3. Gli elenchi riportano il numero interno dello "schedario della flotta" attribuito alla nave, conformemente all'articolo 5 del regolamento (CE) n. 2090/98 della Commissione(12).
4. In base alle informazioni trasmesse dagli Stati membri conformemente ai paragrafi 2 e 3, il Consiglio può ripartire tra gli Stati membri, conformemente alla procedura di cui all'articolo 8, paragrafo 4, punto ii), del regolamento (CEE) n. 3760/92, il numero e la capacità espressa in TSL, determinati conformemente al paragrafo 1.
5. Ogni Stato membro trasmette alla Commissione, entro il 15 agosto di ogni anno, l'elenco dei pescherecci battenti la propria bandiera con una lunghezza fuori tutto di oltre 24 m che pescano il tonno obeso quale specie bersaglio. La Commissione trasmette queste informazioni al segretariato dell'ICCAT entro il 31 agosto di ogni anno.
6. L'elenco di cui al paragrafo 5 comprende le seguenti informazioni:
- nome della nave, numero di immatricolazione,
- eventuale bandiera precedente,
- eventuale indicativo internazionale di chiamata,
- tipo di nave, lunghezza e TSL,
- nome e indirizzo dell'armatore o degli armatori.
Articolo 10
1. Conformemente alla procedura prevista dall'articolo 24, paragrafo 2, la Commissione determina il numero di pescherecci comunitari che pescano l'alalunga dell'Atlantico settentrionale come specie bersaglio. Il numero di navi così determinato è pari alla media di pescherecci comunitari che hanno catturato l'alalunga dell'Atlantico settentrionale come specie bersaglio durante il periodo 1993-1995.
2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione, entro il 31 gennaio di ogni anno, l'elenco di tutti i pescherecci battenti la loro bandiera e immatricolati nel loro territorio che intendono pescare l'alalunga dell'Atlantico settentrionale come specie bersaglio nella zona 1 nel corso dell'anno.
3. Gli elenchi riportano il numero interno dello "schedario della flotta" attribuito alla nave, conformemente all'articolo 5 del regolamento (CE) n. 2090/98.
4. In base alle informazioni trasmesse dagli Stati membri conformemente ai paragrafi 2 e 3 il Consiglio può ripartire tra gli Stati membri, secondo la procedura prevista dall'articolo 8, paragrafo 4, punto ii), del regolamento (CEE) n. 3760/92, il numero di navi determinato conformemente al paragrafo 1.
5. Ogni Stato membro trasmette alla Commissione, entro il 15 maggio di ogni anno, l'elenco delle navi battenti la sua bandiera che partecipano alla pesca selettiva dell'alalunga dell'Atlantico settentrionale, fino al 31 dicembre 2001. Da questo elenco sono esclusi i pescherecci che partecipano a campagne di pesca sperimentali che impiegano attrezzi diversi dalle reti da posta derivanti. La Commissione trasmette queste informazioni al segretariato dell'ICCAT entro il 30 maggio di ogni anno.
Capo 4
Altre misure
Articolo 11
Gli Stati membri possono incentivare l'impiego di braccioli in monofilamento sui tornichetti, onde consentire che i marlin azzurri e i marlin bianchi vivi vengano rimessi più facilmente in acqua.
Articolo 12
In deroga all'articolo 31 del regolamento (CE) n. 850/98, è consentito utilizzare corrente elettrica o arpioni scagliati con cannoncini per catturare tonni o squali elefante (Cetorhinus maximus) nello Skagerrak e nel Kattegat.
TITOLO III
MISURE TECNICHE APPLICABILI NELLA ZONA 2
Articolo 13
1. Ogni Stato membro trasmette alla Commissione, entro il 15 giugno di ogni anno, l'elenco dei pescherecci battenti la propria bandiera e con una lunghezza fuori tutto superiore a 24 m che hanno pescato il tonno obeso, l'albacora e il tonnetto striato durante l'anno precedente nella zona 2. La Commissione trasmette queste informazioni al segretariato dell'IOTC entro il 30 giugno di ogni anno.
2. Nell'elenco di cui al paragrafo 1 figurano le seguenti informazioni:
- nome della nave, numero di immatricolazione,
- eventuale bandiera precedente,
- eventuale indicativo internazionale di chiamata,
- tipo di nave, lunghezza e TSL,
- nome e indirizzo dell'armatore, operatore o noleggiatore.
TITOLO IV
MISURE TECNICHE APPLICABILI NELLA ZONA 3
Articolo 14
1. Solamente i pescherecci comunitari che operano secondo le condizioni stabilite dall'accordo sul programma internazionale per la conservazione dei delfini e che dispongono di un LMD sono autorizzati a circondare con ciancioli banchi o gruppi di delfini nell'ambito della pesca del tonno albacora nella zona 3.
2. Con "LMD" si intende il limite di mortalità dei delfini, così come è definito nell'articolo 5 dell'accordo sul programma internazionale per la conservazione dei delfini.
Articolo 15
1. Entro il 15 settembre di ogni anno gli Stati membri notificano alla Commissione:
- un elenco delle navi battenti la loro bandiera e aventi una capacità di carico superiore a 363 t metriche (400 t corte) che hanno chiesto un LMD per tutto l'anno successivo,
- un elenco delle navi battenti la loro bandiera presumibilmente operanti nella zona nel corso dell'anno successivo,
- un elenco delle navi battenti la loro bandiera che hanno chiesto un LMD per il primo o il secondo semestre dell'anno successivo,
- per ogni nave che chiede un LMD, un certificato attestante che la nave dispone di tutti gli attrezzi e equipaggiamenti per la protezione dei delfini e che il suo comandante ha ricevuto una formazione riconosciuta sulle tecniche di liberazione e salvataggio dei delfini.
2. Gli Stati membri si accertano che le domande di LMD siano conformi alle condizioni previste dall'accordo sul programma internazionale per la conservazione dei delfini e alle misure di conservazione adottate dall'IATTC.
3. La Commissione esamina gli elenchi e la loro conformità alle disposizioni dell'accordo sul programma internazionale per la conservazione dei delfini e alle misure di conservazione adottate dall'IATTC e li trasmette al direttore dell'IATTC.
Qualora dall'esame della Commissione emerga che una domanda non soddisfa le condizioni previste dal presente paragrafo, la Commissione informa immediatamente lo Stato membro interessato di non poter trasmettere la domanda, in parte o per intero, al direttore dell'IATTC e gliene comunica i motivi.
4. La Commissione trasmette ad ogni Stato membro il totale di LMD da ripartire tra le navi che battono la bandiera di tale Stato membro.
5. Anteriormente al 15 gennaio di ogni anno, gli Stati membri notificano alla Commissione l'avvenuta ripartizione degli LMD tra le navi che battono la loro bandiera.
6. Anteriormente al 1o febbraio di ogni anno la Commissione trasmette al direttore dell'IATTC l'elenco e la distribuzione degli LMD tra i pescherecci comunitari.
Articolo 16
1. È vietato utilizzare navi ausiliarie a sostegno di navi che pescano con dispositivi che promuovono i raggruppamenti di pesce.
2. È vietato effettuare trasbordi di pesce in mare.
TITOLO V
DISPOSIZIONE DI APPLICAZIONE GENERALE
Articolo 17
1. È vietato circondare con ciancioli banchi o gruppi di mammiferi marini, fatta eccezione per le navi di cui all'articolo 14.
2. Il paragrafo 1 è applicabile a tutte le navi battenti bandiera di uno Stato membro o immatricolate in uno Stato membro, in tutte le acque.
TITOLO VI
DISPOSIZIONI FINALI
Articolo 18
Le misure da prendere a norma dell'articolo 3, paragrafo 9, dell'articolo 5, paragrafo 4 e dell'articolo 6, paragrafo 2, sono adottate conformemente alla procedura di regolamentazione di cui all'articolo 19, paragrafo 2.
Articolo 19
1. La Commissione è assistita dal Comitato istituito dall'articolo 17 del regolamento (CEE) n. 3760/92.
2. Ogniqualvolta si fa riferimento al presente paragrafo, si applicano gli articoli 5 e 7 della decisione 1999/468/CE.
Il periodo previsto, all'articolo 5, paragrafo 6, della decisione 1999/468/CE è fissato a 3 mesi.
3. Il comitato adotta il suo regolamento interno.
Articolo 20
1. Gli articoli 24, 33 e 41 del regolamento (CE) n. 850/98, nonché le voci relative al tonno rosso e al pesce spada nell'allegato XII dello stesso regolamento sono abrogati.
2. Gli articoli 3 bis e 5 bis del regolamento (CE) n. 1626/94, nonché le voci relative al tonno rosso e al pesce spada nell'allegato IV e l'allegato V dello stesso regolamento sono abrogati.
3. I riferimenti ai suddetti regolamenti, nonché ai suddetti articoli e allegati, si intendono fatti al presente regolamento e vanno letti secondo la tabella di concordanza che figura nell'allegato V.
Articolo 21
Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 14 maggio 2001.