ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 6. října 2004
o státní podpoře, kterou Itálie hodlá poskytnout zemědělskému podniku „Cooperativa Agricola Moderna“ S.c.r.l.
(oznámeno pod číslem K(2004) 3639)
(Pouze italské znění je závazné)
(2006/224/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství a zejména na čl. 88, odst.2, první odstavec,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány (1) k předložení připomínek v souladu se zmíněným článkem, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP ŘÍZENÍ
(1)
Dopisem ze dne 8. února 2001, zaevidovaným dne 9. února 2001, Stálé zastoupení Itálie u Evropské unie ohlásilo Komisi předmětné opatření podle ustanovení čl. 88, odst. 3 Smlouvy o ES.
(2)
Dopisy ze dne 21. srpna 2001 zaevidovaným dne 24. srpna 2001, ze dne 3. prosince 2001 zaevidovaným dne 5. prosince 2001, a ze dne 11. dubna 2002 zaevidovaným dne 17. dubna 2002 Stálé zastoupení Itálie u Evropské unie Komisi sdělilo doplňující informace požadované po italské straně v dopisech ze dne 9. dubna 2001 a ze dne 27. září 2001 a prostřednictvím neformálních kontaktů.
(3)
Dopisem ze dne 5. června 2002 Komise Itálii informovala o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v záležitosti výše zmíněné podpory.
(4)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (2). Komise vyzvala třetí strany, aby se k záležitosti předmětné podpory vyjádřily.
(5)
Komise v této věci neobdržela od třetích zúčastněných stran žádné připomínky.
(6)
Dopisem ze dne 16. září 2002 zaevidovaným dne 17. září 2002 Itálie Komisi oznámila další informace o navrhovaném opatření.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
(7)
Podnik Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. (Moderní zemědělské družstvo, s.r.o.) je jedním z podniků, které byly vybrány k poskytnutí podpory na záchranu, kterou Komise prověřila a schválila v rámci dokumentace č. N 354/2000 (3). V rozhodnutí o schválení bylo počítáno s transformací záchranné podpory v podporu reorganizační, modernizační a restrukturalizační pod podmínkou, že Itálie do šesti měsíců od schválení podpory předloží plán restrukturalizace podniku v souladu s ustanoveními bodu 23 Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (dále jen „Pokyny“) (4). Při provádění tohoto závazku italská strana oznámila plán restrukturalizace podniku. Toto rozhodnutí se tedy týká podpory pro restrukturalizaci.
(8)
V rámci plánu restrukturalizace byla poskytnutá podpora na záchranu rovnající se 900 000 000 ITL (464 810 EUR) transformována na podporu ve formě kapitálového příspěvku.
A. Popis podniku
(9)
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. je družstevní společnost malých rozměrů, skládá se z 69 členů a specializuje se na vinařství a obilnářství (primární výroba). V současné době spravuje 75 ha vlastního majetku, 207 ha v nájmu a odebírá produkci z dalších 178 ha.
B. Studie trhu
(10)
Podle italských orgánů je převládající činností podniku produkce vinné révy určené k přípravě vína (80 % hrubé produkce k prodeji). Významný trh se tedy týká vinařské oblasti. Celková vinařská produkce v regionu Marche, který má plochu osázenou révou rovnající se 23 500 ha, z nichž 13 000 ha produkuje révu s chráněným označením původu, představuje částku 147 miliard ITL. Se svými 125 ha vinic zaujímá podnik 0,53 % celkové plochy regionu osázené révou a 0,96 % plochy osázené révou s chráněným označením původu, což se rovná 0,38 % průměrné produkce regionu (údaje za poslední tři roky).
(11)
Aktuální tendence ve vinařském odvětví jsou zaměřeny na spotřebu vína nejlepší kvality (zvyšuje se spotřeba značkových vín, která jsou nositelem chráněného označení původu (DOC), zatímco spotřeba stolních vín klesá (5)). Mezinárodní trhy získávají na důležitosti a věhlas italského vína v zahraničí roste, a to i přesto, že musí čelit silné konkurenci tradičních výrobců z jiných zemí, kteří v daném odvětví vynikají. Téměř tři čtvrtiny vinařských závodů exportují do zahraničí: jedná se zpravidla o malé a střední podniky s ročním obratem nižším než 50 miliard. Vína z Marche s chráněným označením původu mají výborné možnosti. Víno s názvem Verdicchio dei Castelli di Jesi, které je hodnoceno jako jedno z nejlepších italských bílých vín, patří spolu s vínem Rosso Conero k nejpopulárnějším vínům z regionu Marche nejen v Itálii, ale i ve světě. Podíl na vývozu dosahuje 30 % (6). Perspektivy obsažené v plánu restrukturalizace představují mírně optimistickou vizi rozvoje vinařského trhu, která počítá s krizí poptávky po hodnotných vínech vyráběných v omezených zeměpisných oblastech. Plán restrukturalizace družstva Cooperativa Moderna zahrnuje částečnou přeměnu produkce směrem k výrobě těchto druhů vín.
C. Původ problémů družstva
(12)
Podle italské strany jsou finanční těžkosti družstva zapříčiněny:
a)
Nadměrnými břemeny financování investic prostřednictvím krátkodobých půjček.
b)
Trvalým poklesem cen na trhu, který není doprovázen analogickým snižováním nákladů výrobních faktorů (pracovní síla, technické prostředky). Nízká mechanizace výroby a obzvláště zastaralý stav některých vinic nejsou zárukou dostatečné marže výnosnosti.
c)
Nedostatečnými rezervami. V průběhu posledních pěti let byly rezervy amortizačního fondu nižší než je potřebné ve vztahu k užitné životnosti vybavení, a tím ztížily finanční situaci.
d)
Kalamitními událostmi. Nepříznivé klimatické podmínky, které charakterizovaly sezóny 1998/1999 (kroupy) a 1999/2000 (kroupy a sucho), zapříčinily ztráty, které byly pouze částečně uhrazené pojistným krytím a kterým nebyla udělena žádná kompenzační podpora v rámci celostátního nebo regionálního režimu.
e)
Realizace investic do nových vinic, pro které byl státní příspěvek podstatně nižší než maximální index podle předpisů Společenství. Region stanovil maximum přípustných výdajů na 17 000 000 ITL na jeden hektar a index podpory na 35 %. V oblastech s velkým sklonem náklady na zařízení výrazně přesáhly stanovené maximum (32 000 000 ITL na jeden hektar).
(13)
Podle orgánů Itálie je rekapitulace ztrát (upravená verze) družstva předkládána v následující podobě:
Rozdíl hospodářských výsledků za období 1995-2000 (7)
776 432 609 ITL (400 994 EUR)
Rozdíl veřejného příspěvku na investice
179 363 240 ITL (92 633 EUR)
Hrubá ztráta produkce v důsledku kalamitních událostí z let 1998/1999
165 120 000 ITL (85 277 EUR)
Hrubá ztráta produkce v důsledku kalamitních událostí z let 1999/2000
194 599 000 ITL (100 502 EUR)
Úhrn ztrát
1 315 514 849 ITL (679 406 EUR)
D. Podpora na záchranu
(14)
V rámci režimu N 354/2000 Komise zjistila, že Itálie použila za účelem zhodnocení stavu nouze pěti podniků přijímajících podporu na záchranu níže uvedená kritéria. Přijaté podniky musely splňovat alespoň 2 ukazatele ziskovosti a 2 ukazatele finanční/strukturální.
Kategorie ukazatelů
Ukazatel
Hodnota
Ukazatele ziskovosti
Provozní ztráty
Ztráty utrpěné za poslední tři roky
Operativní zisk /operativní kapitál
Nižší než 3 % v posledních 5 účetních obdobích nebo redukce, v posledních 5 účetních obdobích, až na hodnotu nižší než 3 % v posledním účetním období (1,5 % pro družstevní podniky)
Operativní zisk / hodnota produkce
Redukce o 50 % v posledních 5 účetních obdobích, s ročním indexem úbytku rovnajícím se alespoň 5 % a menším než 20 % v posledním účetním období
Obrat / zásoby
Redukce mezi 20 a 40 % v posledních 5 účetních obdobích s indexem úbytku nepřesahujícím 15 % v posledním účetním období
Finanční platby / obrat
Mezi 4 a 15 % v posledních 5 účetních obdobích
Finanční a strukturální ukazatele
Doba zdržení plateb dodavatelům
Zvýšení o 70 % v posledních 5 účetních obdobích, s indexem růstu rovnajícím se alespoň 10 % a ne vyšším než 30 % v posledním účetním období
Operativní zisk / finanční platby
Redukce o 25-30 % v 5 posledních účetních obdobích, s indexem ročního úbytku rovnajícím se alespoň 3-4 % a nižším než 15 % v posledním účetním období
(Obíhající aktiva - sklad) / pasiva
Nižší než 0,6 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích, až do hodnoty nižší než 0,6 v posledním účetním období
Obíhající aktivum / pasiva
Nižší než 0,8 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích, až do hodnoty nižší než 0,8 v posledním účetním období
Stálý kapitál / nevyužitý
Nižší než 0,6 v posledních 3 účetních obdobích nebo redukce v posledních 5 účetních obdobích až do hodnoty nižší než 0,6 v posledním účetním období
Krátkodobý bankovní dluh / pasiva
Ne nižší než 0,35 a ne vyšší než 0,6 v posledních 5 účetních obdobích s absolutním nárůstem v posledním účetním období nižším než 0,2
V tomto případě družstvo Cooperativa Moderna naplňuje skutkovou podstatu této podmínky. Stav nouze byl konstatován na základě následujících poměrů: finanční platby / obrat, obrat / zásoby, (obíhající aktivum - sklad) / pasiva, krátkodobý bankovní dluh / pasiva.
E. Restrukturalizace
(15)
Plán restrukturalizace družstva předpokládá přeměnu vinařských ploch na konci jejich produktivního cyklu na nejreprezentativnější odrůdy s chráněným označením původu v regionu (Verdicchio dei castelli di Jesi a Rosso Conero), jakož i realizaci investic do strojového parku za účelem snížení nákladů na pracovní sílu a zvýšení podnikové ziskovosti. Předpokládané kroky jsou následující:
a)
obnovení a restrukturalizace deseti hektarů vinic s chráněným označením původu podle pětiletého programu investic, který má být realizován v rámci předpisů Společenství (nařízení (ES) č. 1493/1999 a 1227/2000);
b)
realizace (probíhající) 10,5 hektarů vinic s chráněným označením původu (2,5 ha Verdicchio dei castelli di Jesi a 8,5 ha Rosso Conero);
c)
nákup stroje na sklízení hroznů za 386 900 000 ITL (199 820 EUR), který prostřednictvím mechanizace některých pěstitelských operací umožní snížit náklady na pracovní sílu zhruba o 184 800 000 ITL (95 440 EUR) ročně.
(16)
Náklady na investice do obnovy a restrukturalizace vinic, které mají být realizovány během pěti let a na které se vztahuje tento plán, jsou následující:
Popis
Částka (v ITL)
Vinice (10 ha x 45 milionů ITL)
450 000 000
[Přípustná investice (10 ha x 40 milionů ITL)]
[400 000 000]
Příslušný příspěvek (40 % ze 400 milionů ITL)
- 160 000 000
Zůstatek k financování
290 000 000
(149 773 EUR)
(17)
Členové družstva provedli nové navýšení kapitálu společnosti rovnající se 100 milionů ITL (51 650 EUR). Kapitál družstva se tudíž v průběhu účetního období 2000 zvýšil z 92,7 milionů ITL (47 880 EUR) na 192,7 milionů ITL (99 520 EUR). Dále členové poskytli družstvu půjčku ve výši 500 milionů ITL (258 230 EUR).
(18)
Restrukturalizační podpora zahrnuje i náklady na konzultaci a dozor nad plánem restrukturalizace ve výši 120 000 000 ITL (61 975 EUR). Tyto úkoly jsou svěřeny družstvu Moncaro na dobu tří let. Finanční struktura plánu restrukturalizace bude tedy následující:
A.
Předchozí situace zadluženosti (uvedená v předchozí tabulce)
ITL -1 315 514 849
B.
Platby hrazené členy (nižší odměna za vklady, vyšší nárůst kapitálu)
534 233 484
Čistá zadluženost (A-B)
- 781 281 365
Příspěvek 50 % na nákup vybavení
- 193 450 000
Náklady na dozorčí činnost
- 120 000 000
Celkem
-1 094 731 365
F. Použití podpory na záchranu
(19)
Transformace podpory na záchranu 900 000 000 ITL (464 811 EUR) za pomoci kapitálového účtu umožní zredukovat 792 000 000 ITL (409 034 EUR) celkové výše uvedeného zadlužení, a částečně pokrýt nákup stroje na sklizeň hroznů a výdaje na dozorčí činnost spojené s realizací plánu restrukturalizace.
(20)
Jako protihodnotu se družstvo zavázalo snížit vlastní výrobní kapacitu ve vinařském odvětví. Ke dni 31. prosince 2001 tato kapacita s přihlédnutím k pěstovaným odrůdám a normám produkce stanoveným rozhodnutími vztahujícími se na různá chráněná označení původu představovala 1 674,1 tun. Po snížení o 16 %, předpokládaném na období pěti let v souladu s ustanovením bodu 74, odrážky i) Pokynů, bude výrobní kapacita snížena na 1 406,2 tun. Tato úroveň bude udržována až do roku 2005; plán restrukturalizace byl předložen začátkem roku 2001.
G. Důvody pro zahájení řízení
(21)
Účetní uzávěrky družstva vykazují negativní výsledky jen od roku 1996. Proto Komise vyjádřila pochybnosti o reálném stavu zadlužení a o potížích družstva v období let 1995-1999.
(22)
Komise měla pochybnosti o možnosti, že by podnik mohl obnovit svoji ziskovost při snížení své výrobní kapacity o 16 % a obzvláště pochybovala o číslech předložených Itálií, podle kterých by menší produkce měla zanedbatelný vliv na hospodářskou rovnováhu podniku (výnos z prodeje poklesl jen o 1-2 % v období let 2002-2005).
(23)
Komise měla pochybnosti i o výši předpokládané podpory, která se zdála být větší než nevyhnutelné minimum, které by umožnilo restrukturalizaci. Zvláště za účelem výpočtu skutečné potřeby Komise pochybovala o tom, že by mohly být jako ztráty zvažovány neodročené amortizační kvóty a vyjádřila pochybnosti o oprávněnosti podpory na investici do vybavení pro neztrátovou produkci v rámci plánu restrukturalizace.
(24)
Nakonec Komise vyjádřila rozpaky nad náklady na dozorčí činnost nad plánem restrukturalizace a nemohla vyloučit poskytnutí nepřímé podpory družstvu pověřenému výkonem těchto funkcí.
III. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ ITÁLIÍ
(25)
V dopise ze dne 16. září 2002 Itálie poskytla další informace a upřesnění.
(26)
V souvislosti se stavem nouze družstva Itálie zdůraznila, že družstvo Moderna splňuje čtyři kritéria používaná regionem a schválená v rámci podpory N 354/2000. Objasnila specifika družstevních podniků, které mají obecně tendenci sestavovat vyrovnané rozpočty, přestože se nacházejí v obtížné situaci, o čemž svědčí i finanční platby způsobené vysokým zadlužením, přičemž mají na zřeteli operativní zisk na pokrytí finančních plateb.
(27)
Itálie uvedla, že pro dosažení této rovnováhy rozpočtu v letech 1994-1999 podnik provedl vyhodnocení následujících rozpočtových položek: a) nižší odměny za poskytnutí pozemků členů (nižší než tržní ceny) a požadavek, aby členové přispívali značnou finanční částkou (434 milionů ITL); b) úspora amortizačních kvót rovnající se 50 % poměrné části odpovídající efektivnímu stupni využití strojového parku a jiných. To způsobilo nedostatek ve vytváření finančních zdrojů určených k obnově zařízení s negativními důsledky i pro finanční správu.
(28)
Kromě toho výnosy následujících účetních období nepokryly vysokou ztrátu z účetního období 1996 (182 milionů ITL rovnající se 13 % obratu). V účetních obdobích 1998 a 1999 byly zaznamenány nepředpokládané náhlé pasivní výdaje ve výši 78 milionů ITL a 134 milionů ITL v důsledku menších tržeb vzhledem k odhadovaným tržbám z propůjčení zemědělských výrobků.
(29)
S ohledem na obnovu ziskovosti podniku navzdory snížení výrobní kapacity Itálie zdůraznila a potvrdila, že závazek snížit vinařskou produkci podniku o 16 % po dobu pěti let (tak, že ji bude omezovat až na hranici 1 406,2 tun hroznového vína vzhledem k maximální dosažitelné produkci) nezpůsobuje odpovídající procentuální snížení hodnoty produkce, protože změna výrobní kombinace směrem k hroznovému vínu vyšší kvality způsobuje mnohem menší snížení výnosů z prodeje. Itálie potvrdila správnost výpočtů předkládaných v průběhu řízení.
(30)
S ohledem na přijatelnost podpory na investice do strojového parku (v tomto případě na stroj ke sklizni vína), Itálie upřesnila, že tento nákup je nezbytný pro obnovu ziskovosti podniku, jelikož tento stroj umožní mechanizaci některých pěstitelských operací a operací spojených se sklizní tak, že zredukuje počet pracovních hodin potřebných pro správu vinic a v důsledku toho umožní snížení výrobních nákladů (185 milionů ITL), což přispěje k návratu ziskovosti do vinařské části hospodářské činnosti podniku.
(31)
Itálie dodala tabulku, ve které jsou uvedeny skutečné náklady na vysazení vinic situovaných na příkrém svahu ve srovnání s referenčními hodnotami, na základě kterých byla poskytnuta státní podpora, a které způsobily nedostatek příjmů ve výši 179 363 240 ITL.
(32)
Itálie dále poskytla objasnění nákladů na poradenskou a dozorčí činnost. Upřesnila, že v částce 120 000 000 ITL jsou zahrnuty náklady na analýzu majetkově-hospodářské činnosti v letech 1994-1999, vypracování projektu restrukturalizace, vypracování předběžných rozpočtů až do roku 2005, technicko-administrativní pomoc nezbytná pro realizaci kroků naplánovaných projektem, monitorování započatých činností a posuzování eventuálních nápravných opatření. Ve věci vyčíslení nákladů na poradenskou a dozorčí činnost a přiměřenosti částky Itálie odkazuje na dekret prezidenta republiky č. 645 ze dne 10. října 1994, který určuje náhrady za poskytování služeb inženýrům ekonomie.
IV. HODNOCENÍ PODPORY
(33)
Podle ustanovení čl. 87, odst. 1 smlouvy, jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
(34)
Uvedená podpora odpovídá této definici v tom smyslu, že poskytuje hospodářskou výhodu jednomu určitému podniku, je financována z veřejných prostředků (regionálních) a je schopná ovlivnit obchod vzhledem k místu zaujímanému Itálií ve vinařském odvětví (Itálie je druhým největším výrobcem vína v Unii a v roce 1998 představovala 32 % produkce ES).
(35)
Přesto v případech předpokládaných v čl. 87, odst. 2 a 3 Smlouvy o ES, mohou být tato opatření výjimečně považována za slučitelná se společným trhem.
(36)
V tomto případě je jedinou uplatnitelnou výjimkou ustanovení čl. 87, odst. 3, písm. c) Smlouvy, podle kterého mohou být považovány za slučitelné se společným trhem podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí za předpokladu, že nenaruší podmínky obchodu v neprospěch veřejného zájmu.
(37)
Aby bylo možné uplatnit výše zmíněnou výjimku, musí být předmětná podpora vzhledem ke svému charakteru v souladu s podmínkami stanovenými Pokyny.
(38)
Pokyny stanoví následující všeobecné podmínky pro poskytování podpory určené na restrukturalizaci:
a)
podnik musí splňovat znaky podniku v nesnázích;
b)
musí být předložen plán restrukturalizace, a to takový, který musí umožnit obnovit dlouhodobou ekonomicko-finanční efektivitu podniku v rozumném časovém horizontu;
c)
je nutné přijmout opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na soutěžitele (kompenzace);
d)
výše a intenzita podpory musí být omezena na přísné minimum potřebné pro umožnění restrukturalizace;
e)
podpora musí být jednorázová.
(39)
Vycházíme z konstatování, že neexistuje žádná definice Společenství, co je to podnik v nesnázích (bod 4). Pokyny specifikují, že pro účely hodnocení podpory poskytnuté na záchranu a restrukturalizaci je považován za podnik v nesnázích takový podnik, který není schopen prostřednictvím zdrojů svých či prostředků získaných od svých vlastníků / akcionářů nebo věřitelů zastavit ztráty, které ho bez vnějšího zásahu orgánů veřejné moci během krátkého či střednědobého období téměř jistě přivedou k úpadku. Obvyklými znaky podniku v nesnázích jsou zvyšující se ztráty, snižující se obrat, rostoucí množství zásob, nadbytečná kapacita, snižující se peněžní tok, rostoucí dluh, rostoucí úrokové platby a klesající nebo nulová čistá hodnota aktiv.
(40)
V tomto případě byl stav nouze podniku konstatován v rámci režimu podpory poskytnuté na záchranu (N 354/2000 schváleném Komisí rozhodnutím SG(2000) D/106283) na základě hodnotící metody uvedené v bodě (14) tohoto odůvodnění, která je nedílnou součástí rozhodnutí o schválení. Družstvo bylo prohlášeno za podnik v nesnázích podle následujících kritérií: finanční platby / obrat, obrat / zásoby, obíhající aktivum-sklad / pasiva, krátkodobý bankovní dluh / pasiva.
(41)
Přestože podpora na záchranu a podpora na restrukturalizaci předmětu tohoto rozhodnutí byly podrobeny oddělenému hodnocení a poté byly schváleny, je třeba zdůraznit, že v tomto případě záchrana a restrukturalizace představují dvě hlediska, která, přestože jsou jasně rozlišitelná, jsou součástí jedné a té samé operace (bod 9 Pokynů). Komise se proto domnívá, že může považovat stav nouze podniku (jak již bylo konstatováno v předchozím textu) za potvrzený.
(42)
Ostatně důkladné přezkoumání informačních prvků dodaných Itálií tento závěr potvrzuje. Vyrovnaný rozpočet, který vyvolal pochybnosti Komise, je účetní údaj, který je ve své skutkové podstatě brán izolovaně, nepodává kompletní obraz efektivní ekonomicko-finanční solidnosti podniku. V případě družstva Cooperativa Moderna se ukázalo, že vyrovnaný rozpočet je umělý údaj, kterého bylo dosaženo díky podstatné absorpci ztrát ze strany členů, kteří přijali nižší odměny za propůjčené pozemky (8), jakož i díky neúplné rezervě amortizačních kvót, která - i když to italské zákony umožňují (9) - odráží neschopnost podniku financovat svým vlastním pokladním příjmem normální proces obnovy výrobního zařízení.
(43)
Důkaz o tom, že se podnik nachází ve stavu nouze, je třeba hledat rovněž v krátkodobém zadlužení a v nedostatku likvidity, spojenými s poklesem obratu. Při zadlužení rovnajícímu se 1 254 832 000 ITL (648 070 EUR) v roce 2000, silně deficitní finanční správě (238 951 430 ITL = 123 408 EUR) v roce 2000 a indexu likvidity rovnajícímu se 0,555 v roce 2000, je při snaže čelit klesajícímu obratu družstvo Cooperativa Moderna zjevně neschopné obnovit svou ziskovost vlastními zdroji, nebo zdroji členů, kteří již ostatně zakročili vícekrát (prostřednictvím půjček a menších odměn za poskytnuté pozemky).
(44)
Podpora na restrukturalizaci musí být tedy spojena s restrukturalizačním plánem, jehož trvání musí být co nejkratší, musí obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku během rozumné doby a na základě reálných předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Musí zahrnovat zejména průzkum trhu. Zlepšení životaschopnosti musí vycházet především z vnitřních opatření obsažených v restrukturalizačním plánu. Restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, které by byly i po restrukturalizaci nadále ze strukturálního hlediska ztrátové (bod 32 Pokynů).
(45)
Orgány Itálie předložily plán restrukturalizace doplněný o studii trhu a o hodnocení perspektiv družstva s veřejného příspěvku ve výši 900 000 000 ITL a bez něho.
(46)
Plán restrukturalizace popsaný v bodě (15) tohoto odůvodnění a rozčleněný do tří let uvádí důvody podnikové krize a stanoví sérii vnitřních opatření, které by podniku umožnily obnovení ziskovosti.
(47)
Předpokládaná opatření jsou:
a)
přeměna části vinic na produkci s chráněným označením původu (hrozny Verdicchio a Rosso Conero), které mají podle studie trhu zajímavé obchodní perspektivy, s veřejným příspěvkem;
b)
realizace (již probíhá) 10,5 hektarů vinic s chráněným označením původu (na základě práv nové výsadby);
c)
nákup stroje na sklizeň hroznů pro automatizaci produkce a snížení nákladů.
(48)
Komise měla pochybnosti o přijatelnosti podpory na investice do vybavení, které se nezdálo být nevyhnutelným pro obnovu ziskovosti (stroj na sklizeň hroznů). Po podrobném přehodnocení zaslaných informací se však zjistilo, že mechanizace výroby představuje klíčový prvek pro oživení ziskovosti podniku. Podle výpočtů dodaných Itálií přinese nákup strojového vybavení ročně 185 000 000 ITL pro správu vinic, z nichž 80 % pochází z hrubé prodejné produkce družstva, aniž by přinesly zvýšení produkce.
(49)
Itálie se zavázala snížit vinařskou výrobní kapacitu družstva o 16 % na dobu pěti let. Komise měla pochybnosti o ujištění italské strany, že tato redukce by nepřinesla podstatné snížení tržeb z prodeje. Přesto důkladné prověření tabulek předložených Itálií (body (50) a (51) tohoto odůvodnění) podpořilo tezi, že obrat směrem k odrůdám hroznového vína s chráněným označením původu (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) lépe hodnocených na trhu, přinese vyšší zisky, které v dostatečné míře nahradí předpokládanou redukci kapacity. Proto návrat k podnikové ziskovosti není kompromisem předpokládané redukce kapacity.
(50)
Výpočet tržeb z prodeje bez snížení kapacity:
Hrozny
ha
t/ha
Výrobní kapacita
Max/t
Cena
EUR/q
Celková hodnota
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
14,00
8,7
42,09
3 653,52
Verdicchio Castelli Jesi
99,00
14,00
1 386,0
46,48
644 228,34
Verdicchio Superiore
0,00
11,00
0,0
50,61
0,00
Verdicchio Riserva
0,00
11,00
0,0
61,97
0,00
Verdicchio Passito
0,00
11,00
0,0
103,29
0,0
Rosso Conero doc riserva
2,22
14,00
31,1
87,80
27 287,52
Esino rosso
8,96
15,00
134,4
33,31
44 770,62
Marche IGT bianco
4,89
18,00
88,0
20,66
18 183,41
Marche IGT rosso
1,44
18,00
25,9
22,21
5 756,22
CELKEM
117,13
14,29
1 674,1
743 879,62
Celkem ITL
1 440 351 800
(51)
Výpočet tržeb z prodeje při snížení kapacity:
Hrozny
ha
t/ha
Výrobní kapacita
Max/t
Cena
EUR/q
Celková hodnota
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
12,32
7,6
42,09
3 215,10
Verdicchio Castelli Jesi
59,00
12,60
743,4
46,48
345 540,65
Verdicchio Superiore
20,00
10,45
209,0
50,61
105 780,70
Verdicchio Riserva
15,00
10,45
156,8
61,97
97 145,54
Verdicchio Passito
5,00
9,22
46,1
103,29
47 607,00
Rosso Conero doc riserva
9,18
12,60
115,7
87,80
101 553,81
Esino rosso
2,00
12,60
25,2
33,31
8 394,49
Marche IGT bianco
4,89
16,20
79,2
20,66
16 365,07
Marche IGT rosso
1,44
16,20
23,3
22,21
5 180,60
CELKEM
117,13
12,01
1 406,3
730 782,97
Odchylka
-1,76%
(52)
Bod 32 Pokynů předpokládá, že restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, které by byly i po restrukturalizaci nadále ze strukturálního hlediska ztrátové. V tomto případě neexistují činnosti, které by byly ze strukturálního hlediska ztrátové vzhledem k tomu, že podnikové potíže jsou hlavně finanční povahy a že nákupem příslušného vybavení družstvo bude moci zvýšit marže ziskovosti vyplývající z vinařské činnosti. Proto plán restrukturalizace není v rozporu s požadavky Pokynů.
(53)
Podle bodů 35-39 Pokynů musí být přijata opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na soutěžitele prostřednictvím omezení přítomnosti společnosti na jejím trhu (kompenzace). Způsoby aplikace tohoto obecného principu v zemědělském odvětví jsou specifikovány v Hlavě 5 Pokynů. Vzhledem k tomu, že v zemědělském odvětví v zásadě i podpora velmi omezeného významu může poškodit hospodářskou soutěž, Komise vyžaduje kompenzační opatření ode všech, příjemců podpory na restrukturalizaci, a to ve formě snížení kapacity. V případě primární výroby je stanoveno snížení kapacity, nebo zavření na dobu minimálně pěti let.
(54)
Pro opatření zaměřená na specifické produkty nebo pracovníky musí být snížení výrobní kapacity v řadě rovnající se maximálně 16 % kapacity, pro kterou je poskytnuta podpora na restrukturalizaci, redukovatelná na 14 % v regionech, kterým je poskytována podpora. Ve skutečnosti Itálie předpokládala snížení kapacity rovnající se 16 % výrobní kapacity podniku na dobu 5 let. Tato podmínka je tudíž splněna.
(55)
Podle bodu 40 Pokynů musí být výše a intenzita podpory omezena na přísné minimum potřebné pro umožnění restrukturalizace s přihlédnutím k dostupným finančním zdrojům společnosti. Očekává se, že příjemci podpory významně přispějí k restrukturalizačnímu plánu ze svých vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně důležitá pro přežití podniku, nebo z vnějšího financování za tržních podmínek. Pro omezení rušivého vlivu musí být výše podpory nebo forma, v níž je podpora poskytnuta, taková, aby se zamezilo poskytnutí přebytečné hotovosti podniku, která by mohla být užita k agresivním, trh narušujícím činnostem, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.
(56)
Při zkoumání dodržování tohoto požadavku Pokynů se Komise opírala o následující podklady:
(57)
Plán restrukturalizace bude komplexně využívat následujících veřejných příspěvků:
-
900 000 000 ITL (464 810 EUR) na podporu kapitálového účtu, plus
-
160 000 000 ITL (82 630 EUR) na zařízení pro vinice (40 % přípustných výdajů).
(58)
Část ve výši 900 000 000 ITL bude použita na pokrytí již uhrazených reálných nákladů (ztráty způsobené nepřízní počasí, ztrátové investice, amortizační kvóty, které nejsou v rezervě), část bude použita v rámci plánu restrukturalizace (náklady na dozorčí činnost a příspěvek na nákup vybavení). Z velké části bude podpora omezena na pokrytí podnikových dluhů a financování investic nezbytných pro restrukturalizaci.
(59)
Na základě podnikatelského plánu předloženého podnikem v příštích účetních obdobích po restrukturalizačním zásahu nebude vytvářen takový pokladní tok, který by podniku umožnil realizovat expanzivní operace nepřímo vázané na investice předpokládané plánem restrukturalizace. Kromě toho zredukované rozměry podniku a jeho skromný význam ve vinařském odvětví regionu (0,38 % regionální produkce) zaručují, že podpora bude mít jen zanedbatelný dopad na konkurenci.
(60)
S ohledem na náklady na dozorčí činnost přesvědčila vysvětlení podaná Itálií (viz bod (32) tohoto odůvodnění) Komisi o přiměřenosti předpokládaných částek a odvrátila pochybnosti o eventuální existenci podpory družstva Cooperativa Moncaro, pověřené poskytovat služby v dané záležitosti.
(61)
S ohledem na příspěvek družstva a jeho členů k plánu restrukturalizace je vhodné zdůraznit, že investice předpokládané plánem restrukturalizace budou financovány alespoň z 50 % samotným družstvem. Za účelem vytvoření potřebných zdrojů členové v roce 2000 navýšili kapitál společnosti o 100 000 000 ITL a poskytli družstvu půjčku ve výši 500 000 000 ITL. Proto lze považovat odpovídající podmínku Pokynů za splněnou.
(62)
Bod 48 Pokynů stanoví, že podpora na restrukturalizaci by měla být poskytnuta pouze jednou. Itálie potvrdila dodržování této zásady.
V. ZÁVĚR
(63)
Opatření je ve shodě s Pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši rovnající se částce 900 000 000 ITL (464 810 EUR), kterou Itálie hodlá udělit ve prospěch družstva Cooperativa Agricola Moderna, je slučitelná se společným trhem.
Udělení podpory je proto povoleno.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 6. října 2004.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 6 ottobre 2004
relativa all'aiuto di Stato cui l'Italia intende dare esecuzione a favore dell'impresa agricola «Cooperativa Agricola Moderna» S.c.r.l.
[notificata con il numero C(2004) 3639]
(Il testo in lingua italiana è il solo facente fede)
(2006/224/CE)
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 88, paragrafo 2, primo comma,
dopo aver invitato (1) gli interessati a presentare osservazioni conformemente a detto articolo e viste le osservazioni trasmesse,
considerando quanto segue:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Con lettera dell'8 febbraio 2001, protocollata il 9 febbraio 2001, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha notificato la misura in oggetto alla Commissione a norma dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato.
(2)
Con lettere del 21 agosto 2001, protocollata il 24 agosto 2001, del 3 dicembre 2001, protocollata il 5 dicembre 2001, e dell'11 aprile 2002, protocollata il 17 aprile 2002, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione i complementi d’informazione richiesti alle autorità italiane con lettere del 9 aprile 2001 e del 27 settembre 2001 e mediante contatti informali.
(3)
Con lettera del 5 giugno 2002 la Commissione ha informato l'Italia della sua decisione di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato in merito all’ aiuto di cui trattasi.
(4)
La decisione della Commissione di avviare il procedimento è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee (2). La Commissione ha invitato i terzi interessati a presentare osservazioni in merito all'aiuto in questione.
(5)
La Commissione non ha ricevuto osservazioni al riguardo da parte di terzi interessati.
(6)
Con lettera del 16 settembre 2002, protocollata il 17 settembre 2002, l'Italia ha comunicato alla Commissione ulteriori informazioni sulla misura progettata.
II. DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELL’AIUTO
(7)
La Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. è una delle imprese ammessa a beneficiare dell'aiuto al salvataggio esaminato e approvato dalla Commissione nell’ambito del fascicolo n. N 354/2000 (3). Nella decisione di approvazione si prevedeva la trasformazione dell’aiuto al salvataggio in aiuto alla ristrutturazione, a condizione che l’Italia presentasse, entro sei mesi dall’autorizzazione dell’aiuto, un piano di ristrutturazione dell'impresa, conformemente alle disposizioni del punto 23 degli Orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (in appresso denominati “gli Orientamenti”) (4). In attuazione di tale impegno, le autorità italiane hanno notificato il piano di ristrutturazione della Cooperativa. La presente decisione verte pertanto sull’aiuto alla ristrutturazione.
(8)
Nel quadro del piano di ristrutturazione, l’aiuto al salvataggio versato, pari a ITL 900 000 000 (€ 464 810) è stato trasformato in contributo in conto capitale.
A. Descrizione dell'impresa
(9)
La Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. è una società cooperativa di piccole dimensioni, composta di 69 soci e specializzata nella viticoltura e nella cerealicoltura (produzione primaria). Attualmente essa conduce 75 ha di proprietà propria, 207 in affitto e altri 178 in conferimento.
B. Studio di mercato
(10)
Secondo le autorità italiane, l’attività prevalente della Cooperativa è la produzione di uva destinata alla vinificazione (80 % della sua produzione lorda vendibile). Il mercato rilevante è dunque quello vitivinicolo. La produzione vitivinicola complessiva della Regione Marche, che ha una superficie vitata pari 23 500 ha, di cui 13 000 destinati a DOC ammonta a 147 miliardi di ITL. Con i suoi 125 ha di vigneti, la cooperativa occupa lo 0,53 % della superficie viticola totale della regione e lo 0,96 % della superficie a DOC, per una produzione pari allo 0,38 % della produzione media regionale (dati degli ultimi tre anni).
(11)
Le tendenze attuali del settore sono orientate ad un consumo di vini di migliore qualità (aumenta il consumo di vini a denominazione d'origine controllata (DOC) mentre diminuisce quello dei vini da tavola (5)). I mercati internazionali sono sempre più importanti, e il vino italiano incrementa la sua notorietà all’estero, pur dovendo affrontare la forte concorrenza dei produttori tradizionali e di altri paesi emergenti nel settore. Quasi i tre quarti delle aziende vinicole esportano all’estero: si tratta per lo più di PMI con fatturato annuo inferiore ai 50 miliardi. I vini marchigiani DOC hanno buone potenzialità. Il Verdicchio dei Castelli di Jesi, che viene classificato fra i migliori vini bianchi italiani, costituisce insieme al Rosso Conero uno dei vini marchigiani più apprezzati in Italia e nel mondo. La quota di esportazione arriva al 30 % (6). Le prospettive di cui al piano di ristrutturazione rappresentano una visione moderatamente ottimistica dell’evoluzione del mercato vitivinicolo, che non prevede crisi di domanda per vini di pregio prodotti in aree geografiche ristrette. Il piano di ristrutturazione della Cooperativa Moderna prevede la parziale riconversione della produzione verso tali vini.
C. Origine delle difficoltà della cooperativa
(12)
Secondo le autorità italiane, le difficoltà finanziarie della cooperativa sono dovute a:
a)
Eccessivi oneri finanziari connessi al finanziamento di investimenti mediante prestiti a breve termine.
b)
Costante flessione dei prezzi di mercato non accompagnata da analoga riduzione dei costi dei fattori produttivi (manodopera, mezzi tecnici). La scarsa meccanizzazione della produzione e lo stato di vetustà di certi vigneti, in particolare, non garantiscono sufficienti margini di redditività.
c)
Insufficienti accantonamenti. Nel corso degli ultimi cinque anni gli accantonamenti ai fondi d'ammortamento sono stati inferiori al necessario in relazione alla vita utile delle attrezzature, aggravando la situazione finanziaria.
d)
Eventi calamitosi. Le avverse condizioni climatiche che hanno caratterizzato le campagne 1998/1999 (grandine) e 1999/2000 (grandine e siccità) hanno determinato perdite solo parzialmente risarcite dalle coperture assicurative e che non hanno beneficiato di nessun aiuto compensativo nel quadro di un regime nazionale o regionale.
e)
Realizzazioni di investimenti in nuovi impianti di vigneti per i quali il contributo pubblico è risultato nettamente inferiore al tasso massimo previsto dalla normativa comunitaria. La regione aveva fissato il massimale delle spese ammissibili a ITL 17 000 000 per ettaro, e il tasso d'aiuto al 35 %. Nelle zone in forte pendenza i costi d'impianto hanno superato nettamente tale massimale (ITL 32 000 000 per ettaro).
(13)
Secondo le autorità italiane, il riepilogo delle perdite (versione modificata) della cooperativa si presenta come segue:
Differenza risultati economici per il periodo 1995-2000 (7)
ITL 776 432 609 (€ 400 994)
Differenza contributo pubblico sugli investimenti
ITL 179 363 240 (€ 92 633)
Perdita produzione lorda a seguito degli eventi calamitosi del 1998/1999
ITL 165 120 000 (€ 85 277)
Perdita di produzione lorda a seguito degli eventi calamitosi del 1999/2000
ITL 194 599 000 (€ 100 502)
Totale perdite
ITL 1 315 514 849 (€ 679 406)
D. L’aiuto al salvataggio
(14)
Nel quadro del regime N 354/2000, la Commissione aveva accettato che l’Italia utilizzasse, ai fini della valutazione dello stato di difficoltà delle 5 imprese beneficiarie di un aiuto al salvataggio, i criteri riportati in appresso. Le imprese ammissibili dovevano corrispondere ad almeno 2 indici di redditività e 2 indici finanziari/di struttura.
Categorie di indici
Indice
Valore
Indici di redditività
Perdite d'esercizio
Perdite subite nell'ultimo triennio
Reddito operativo/capitale operativo
Inferiore al 3 % negli ultimi 5 esercizi o riduzione, negli ultimi 5 esercizi, fino ad un valore inferiore al 3 % nell'ultimo esercizio (1,5 % per le imprese cooperative)
Reddito operativo/valore della produzione
Riduzione del 50 % negli ultimi 5 esercizi, con un tasso di diminuzione annuale pari almeno al 5 % e non superiore al 20 % nell'ultimo esercizio
Fatturato/scorte
Riduzione tra il 20 e il 40 % negli ultimi 5 esercizi, con un tasso di diminuzione non superiore al 15 % nell'ultimo esercizio
Oneri finanziari/fatturato
Tra il 4 e il 15 % negli ultimi 5 esercizi
Indici finanziari e di struttura
Tempo di dilazione dei pagamenti ai fornitori
Aumento del 70 % negli ultimi 5 esercizi, con un tasso di crescita pari almeno al 10 % e non superiore al 30 % nell'ultimo esercizio
Reddito operativo/oneri finanziari
Riduzione del 25-30 % negli ultimi 5 esercizi, con un tasso di diminuzione annuale pari almeno al 3-4 % e non superiore al 15 % nell'ultimo esercizio
(Attivo circolante - magazzino)/ passività
Inferiore a 0,6 negli ultimi 3 esercizi o riduzione, negli ultimi 5 esercizi, fino ad un valore inferiore a 0,6 nell'ultimo esercizio
Attivo circolante/passività
Inferiore a 0,8 negli ultimi 3 esercizi o riduzione, negli ultimi 5 esercizi, fino ad un valore inferiore a 0,8 nell'ultimo esercizio
Capitale permanente/ immobilizzazioni
Inferiore a 0,6 negli ultimi 3 esercizi o riduzione, negli ultimi 5 esercizi, fino ad un valore inferiore a 0,6 nell'ultimo esercizio
Debito bancario a breve termine/ passività
Non inferiore a 0,35 e non superiore a 0,6 negli ultimi 5 esercizi, con un aumento assoluto nell'ultimo esercizio non superiore a 0,2
Nella fattispecie, la cooperativa Moderna soddisfaceva tale condizione. Lo stato di difficoltà era stato constatato sulla base dei rapporti seguenti: oneri finanziari/fatturato, fatturato/scorte, (attivo circolante magazzino)/passività, debito bancario a breve termine/passività.
E. La ristrutturazione
(15)
Il piano di ristrutturazione della cooperativa prevede la riconversione di superfici viticole giunte alla fine del ciclo produttivo verso le varietà DOC più rappresentative della regione (Verdicchio dei castelli di Jesi e Rosso Conero), nonché la realizzazione di investimenti in macchinari, al fine di ridurre i costi di manodopera e aumentare la redditività aziendale. Le azioni previste sono le seguenti:
a)
il rinnovo e la ristrutturazione di 10 ettari di vigneto a denominazione di origine controllata, secondo un programma di investimenti quinquennale, da realizzarsi nel quadro della regolamentazione comunitaria (regolamenti (CE) n. 1493/1999 e 1227/2000);
b)
la realizzazione (in corso) di 10,5 ettari di vigneto DOC (2,5 di Verdicchio dei castelli di Jesi e 8,5 di Rosso Conero);
c)
l'acquisto di una macchina vendemmiatrice per ITL 386 900 000 (€ 199 820) che mediante la meccanizzazione di alcune operazioni colturali consente di ridurre i costi di manodopera di circa ITL 184 800 000 (€ 95 440) l’anno.
(16)
Il costo degli investimenti di rinnovo e ristrutturazione dei vigneti da realizzarsi nel quinquennio oggetto del piano sarà il seguente:
Descrizione
Importo (in ITL)
Vigneto (10 ha × 45 milioni di ITL)
450 000 000
[Investimento ammissibile (10 ha × 40 milioni di ITL)]
[400 000 000]
Contributo spettante (40 % di 400 milioni di ITL)
- 160 000 000
Saldo da finanziare
290 000 000
(€ 149 773)
(17)
I soci della cooperativa hanno effettuato un nuovo aumento del capitale sociale pari a ITL 100 milioni (€ 51 650). Il capitale sociale è pertanto passato da 92,7 milioni di ITL (€ 47 880) a 192,7 milioni di ITL (€ 99 520) nell'esercizio 2000. Inoltre, i soci hanno erogato alla cooperativa un prestito di 500 milioni di ITL (€ 258 230).
(18)
L’aiuto alla ristrutturazione copre anche i costi di consulenza e tutoraggio del piano di ristrutturazione, per un importo di ITL 120 000 000 (€ 61 975). Tali compiti sono affidati alla cooperativa Moncaro per un periodo di tre anni. La struttura finanziaria del piano di ristrutturazione sarà pertanto la seguente:
A.
Situazione debitoria pregressa (come da precedente tabella)
ITL -1 315 514 849
B.
Oneri sostenuti dai soci (minore remunerazione sui conferimenti, più aumento di capitale)
534 233 484
Situazione debitoria netta (A - B)
- 781 281 365
Contributo 50 % su acquisto attrezzature
- 193 450 000
Costi di tutoraggio
- 120 000 000
Totale
-1 094 731 365
F. Utilizzo dell’aiuto al salvataggio
(19)
La trasformazione dell'aiuto per il salvataggio di ITL 900 000 000 (€ 464 811) in aiuto in conto capitale permetterà di ridurre di ITL 792 000 000 (€ 409 034) l'indebitamento totale di cui sopra, e di coprire parzialmente l'acquisto della macchina vendemmiatrice e le spese di tutoraggio connesse alla realizzazione del piano di ristrutturazione.
(20)
A titolo di contropartita la cooperativa si è impegnata a ridurre la propria capacità produttiva nel settore vitivinicolo. Al 31 dicembre 2001 questa capacità, tenuto conto delle varietà coltivate e delle norme di produzione stabilite dai capitolati relativi alle diverse DOC, era pari a 1 674,1 tonnellate. Con la riduzione del 16 % prevista per un periodo di cinque anni, conformemente alle disposizioni del punto 74, lettera i) degli Orientamenti, la capacità produttiva sarà ridotta a 1 406,2 tonnellate. Questo livello sarà mantenuto fino al 2005; il piano di ristrutturazione è stato presentato ai primi del 2001.
G. Motivi per l’avvio del procedimento
(21)
I bilanci della cooperativa riportano risultati negativi netti solo nel 1996. Pertanto, la Commissione nutriva dubbi sul reale stato di indebitamento e di difficoltà della cooperativa nel periodo 1995-1999.
(22)
La Commissione nutriva dubbi sulla possibilità che l’azienda potesse ripristinare la sua redditività con una riduzione del 16 % della sua capacità produttiva, ed in particolare dubitava delle cifre fornite dall’Italia secondo cui la minore produzione avrebbe comportato un effetto trascurabile sull’equilibrio economico dell’azienda (ricavato delle vendite in calo appena dell’1-2 % nel periodo 2002-2005).
(23)
La Commissione nutriva dubbi anche riguardo all’importo dell’aiuto previsto, che sembrava superare il minimo indispensabile per consentire la ristrutturazione. In particolare, ai fini del calcolo del fabbisogno reale, la Commissione dubitava che potessero essere considerate come perdite le quote di ammortamento non accantonate, ed esprimeva dubbi sull’ammissibilità, nel quadro di un piano di ristrutturazione, di un aiuto all’ investimento in attrezzature per una produzione non deficitaria.
(24)
Da ultimo, la Commissione esprimeva perplessità riguardo ai costi di tutoraggio del piano di ristrutturazione, non potendo escludere la concessione di un aiuto indiretto alla cooperativa incaricata di svolgere tali funzioni.
III. OSSERVAZIONI PRESENTATE DALL’ITALIA
(25)
Con lettera del 16 settembre 2002, l’Italia ha fornito ulteriori informazioni e precisazioni.
(26)
Riguardo al sussistere dello stato di difficoltà della cooperativa, l’Italia ha ribadito che la cooperativa Moderna corrisponde ai quattro criteri utilizzati dalla Regione ed approvati nel quadro dell’aiuto N 354/2000. Ha messo in luce la specificità delle imprese cooperative, che generalmente tendono a chiudere i bilanci in pareggio pur trovandosi in una situazione di difficoltà testimoniata anche dagli oneri finanziari conseguenti all’altissimo indebitamento, evidenziando un reddito operativo tale da compensare gli oneri finanziari.
(27)
L’Italia ha specificato che, per ottenere tale pareggio negli anni 1994-1999 l’impresa ha operato le seguenti valutazioni di alcune voci di bilancio: a) minore remunerazione dei conferimenti dei terreni dei soci (inferiore ai prezzi di mercato), richiedendo di fatto ai soci di contribuire con un consistente intervento finanziario (ITL 434 milioni); b) accantonamento di quote di ammortamento pari al 50 % delle aliquote corrispondenti all’effettivo grado di utilizzo di macchinari e altro. Cio’ ha determinato la mancata generazione di risorse finanziarie da destinare al rinnovo degli impianti, con effetti negativi anche sulla gestione finanziaria.
(28)
Inoltre, la forte perdita dell’esercizio 1996 (ITL 182 milioni, pari al 13 % del fatturato) non è stata ripianata con gli utili degli esercizi successivi. Negli esercizi 1998 e 1999 si sono avute sopravvenienze passive per ITL 78 milioni e ITL 134 milioni, conseguenti a minori ricavi rispetto a quelli stimati sui conferimenti dei prodotti agricoli.
(29)
Riguardo al ripristino della redditività dell’impresa nonostante la riduzione della capacità di produzione, l’Italia ha sottolineato e confermato che l’impegno a ridurre del 16 % la produzione viticola dell’impresa per un periodo di cinque anni (contenendola entro il limite di 1 406,2 tonnellate di uva rispetto alla produzione massima ottenibile) non determina una corrispondente riduzione percentuale del valore della produzione, in quanto la modificazione del mix produttivo verso uve di maggior pregio determina una riduzione molto minore del ricavato delle vendite. L’Italia ha confermato i calcoli presentati nel corso del procedimento.
(30)
Riguardo all’ammissibilità di un aiuto per investimenti in macchinari (nella fattispecie la macchina vendemmiatrice), l’Italia ha precisato che tale acquisto è indispensabile per ripristinare la redditività dell’impresa, in quanto la macchina in questione consente di meccanizzare alcune operazioni colturali e di raccolta, riducendo il numero di ore di lavoro necessarie per la gestione dei vigneti e di conseguenza permette di ridurre (di ITL 185 milioni) i costi di produzione, riportando in utile il conto economico del comparto viticolo dell’impresa.
(31)
L’Italia ha fornito una tabella dalla quale si evincono i costi reali dell’impianto dei vigneti in situazioni di forte pendio rispetto ai valori di riferimento sui quali era stato versato un aiuto pubblico, e che hanno portato ad un mancato introito pari a ITL 179 363 240.
(32)
L’Italia ha fornito inoltre delucidazioni sui costi dell’attività di consulenza e tutoraggio. Specificamente, nell’importo di ITL 120 000 000 sono compresi i costi di analisi della situazione economico-patrimoniale negli anni 1994-1999, l’elaborazione del progetto di ristrutturazione, l’elaborazione dei bilanci di previsione fino al 2005, l’assistenza tecnico-amministrativa necessaria per l’attuazione degli interventi previsti dal progetto, il monitoraggio delle azioni intraprese e la valutazione delle eventuali misure correttive. Riguardo alla quantificazione dei costi di consulenza e tutoraggio e la congruità dell’importo, l’Italia fa riferimento al D.P.R. 10 ottobre 1994 n. 645 che fissa i compensi per le prestazioni professionali dei Dottori Commercialisti.
IV. VALUTAZIONE DELL’AIUTO
(33)
A norma dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
(34)
L’aiuto in questione corrisponde a questa definizione, nel senso che conferisce un vantaggio economico ad una determinata impresa, è finanziato mediante risorse pubbliche (regionali) ed è suscettibile di incidere sugli scambi, dato il posto occupato dall’Italia nel settore vitivinicolo (l’Italia è il secondo produttore di vino dell’Unione e nel 1998 ha realizzato il 32 % della produzione comunitaria).
(35)
Tuttavia nei casi previsti dall’articolo 87, paragrafi 2 e 3 del trattato talune misure possono essere considerate, in deroga, compatibili con il mercato comune.
(36)
Nella fattispecie, la sola deroga applicabile è quella dell’articolo 87, paragrafo 3, lettera c), a norma del quale possono considerarsi compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre ché non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.
(37)
Tenuto conto della sua natura, per poter beneficiare della deroga di cui sopra l’aiuto in oggetto deve essere conforme alle condizioni fissate dagli Orientamenti .
(38)
Gli Orientamenti stabiliscono le seguenti condizioni generali per l’autorizzazione degli aiuti alla ristrutturazione:
a)
l’impresa deve poter essere considerata in difficoltà;
b)
deve essere presentato un piano di ristrutturazione tale da permettere di ripristinare l’efficienza economico-finanziaria a lungo termine dell’impresa entro un lasso di tempo ragionevole;
c)
è necessario adottare misure in grado di controbilanciare le ripercussioni negative sui concorrenti (contropartite);
d)
l’importo e l’intensità dell’aiuto devono essere limitati al minimo indispensabile per consentire la ristrutturazione;
e)
l’aiuto deve essere una-tantum.
(39)
Partendo dalla constatazione che non esiste una definizione comunitaria di impresa in difficoltà (punto 4), gli Orientamenti specificano che, ai fini della valutazione degli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione, si considera in difficoltà un’impresa che non è in grado, con le proprie risorse finanziarie o ottenendo i fondi necessari dai proprietari/azionisti o dai creditori, di contenere le perdite che potrebbero condurla quasi certamente, senza un intervento esterno dei poteri pubblici, al collasso economico a breve o a medio termine. Le difficoltà di un’impresa di solito sono rivelate da livello crescente delle perdite, diminuzione del fatturato, aumento delle scorte, eccesso di capacità produttiva, diminuzione del margine lordo di autofinanziamento, aumento dell’indebitamento e degli oneri da interessi e basso o inesistente valore del capitale netto.
(40)
Nella fattispecie, lo stato di difficoltà dell’impresa era già stato constatato nel quadro di un regime di aiuto al salvataggio (N 354/2000 approvato dalla Commissione con decisione SG(2000) D/106283) sulla base del metodo di valutazione riportato al punto 14 della presente motivazione , facente parte integrante della decisione di autorizzazione. La cooperativa era stata dichiarata in difficoltà in funzione dei seguenti criteri: oneri finanziari/fatturato, fatturato/scorte, attivo circolante-magazzino/passività, debito bancario a breve termine/passività.
(41)
Nonostante l’aiuto al salvataggio già approvato e l’aiuto alla ristrutturazione oggetto della presente decisione siano soggetti a distinto esame ed autorizzazione, si rileva che, nella fattispecie, salvataggio e ristrutturazione rappresentano due aspetti, pur chiaramente distinguibili, di una medesima operazione (punto 9 degli Orientamenti). La Commissione ritiene pertanto di poter considerare acquisito (in quanto già precedentemente constatato) lo stato di difficoltà dell’impresa.
(42)
Peraltro, un esame approfondito degli elementi di informazione forniti dall’Italia corrobora tale conclusione. Il pareggio di bilancio, che aveva suscitato i dubbi della Commissione, è un dato contabile che, nella fattispecie e preso isolatamente, non fornisce un quadro completo dell’effettiva solidità economico-finanziaria dell’impresa. Nel caso della cooperativa Moderna, il pareggio di bilancio è risultato essere un dato artificioso, ottenuto grazie al sostanziale assorbimento delle perdite da parte dei soci, che hanno accettato una minore remunerazione dei conferimenti (8), nonché grazie al mancato accantonamento di quote di ammortamento, che - seppur consentito dalla legge italiana (9) - riflette l’incapacità dell’impresa a finanziare con il proprio flusso di cassa il normale processo di rinnovo delle attrezzature produttive.
(43)
La prova dello stato di difficoltà dell’impresa va ricercata nell’indebitamento a breve termine e nella mancanza di liquidità, associati ad un calo del fatturato. Con un indebitamento pari a ITL 1 254 832 000 (€ 648 070) nel 2000, una gestione finanziaria pesantemente deficitaria (ITL - 238 951 430 nel 2000) (€ 123 408) e un indice di liquidità pari allo 0,555 nel 2000, a fronte di un fatturato decrescente, la cooperativa Moderna appare incapace di ripristinare la propria redditività con le proprie risorse o quelle dei soci, già peraltro intervenuti più volte (con prestiti e minore remunerazione dei conferimenti).
(44)
La concessione di un aiuto è subordinata alla realizzazione di un piano di ristrutturazione, la cui durata deve essere la più limitata possibile, e che deve permettere di ripristinare l’efficienza economico-finanziaria a lungo termine dell’impresa entro un lasso di tempo ragionevole e sulla base di ipotesi realistiche circa le condizioni operative future. In particolare, va effettuato uno studio di mercato. Il miglioramento della redditività deve essere soprattutto il frutto delle misure di risanamento interne. La ristrutturazione deve comportare l’abbandono di quelle attività che, anche dopo la ristrutturazione, resterebbero strutturalmente deficitarie (punto 32 degli Orientamenti).
(45)
Le autorità italiane hanno presentato un piano di ristrutturazione corredato da uno studio di mercato e dalla valutazione delle prospettive della cooperativa con e senza il contributo pubblico di ITL 900 000 000.
(46)
Il piano di ristrutturazione descritto al punto 15 della presente motivazione e articolato su tre anni individua le ragioni della crisi dell’azienda e prevede una serie di misure interne per il ripristino della redditività.
(47)
Le misure previste sono:
a)
la riconversione di parte dei vigneti verso produzioni DOC (uve Verdicchio e Rosso Conero), per le quali lo studio di mercato indica interessanti prospettive commerciali, con contributo pubblico;
b)
la realizzazione (in corso) di 10,5 ettari di vigneto DOC (sulla base di diritti di reimpianto);
c)
l'acquisto di una macchina vendemmiatrice per automatizzare la produzione e ridurre i costi.
(48)
La Commissione nutriva dubbi sull’ammissibilità di un aiuto per investimenti in attrezzature che sembravano non indispensabili al ripristino della redditività (la macchina vendemmiatrice). Tuttavia, un esame approfondito delle informazioni inviate ha indicato che la meccanizzazione della produzione rappresenta un elemento chiave nel ripristino della redditività aziendale. Secondo i calcoli forniti dall’Italia, l’acquisto del macchinario in questione comporta un risparmio annuale di ITL 185 000 000 nella gestione dei vigneti, dalla quale proviene l’80 % della produzione lorda vendibile della cooperativa, senza comportare aumenti di produzione.
(49)
L’Italia si è impegnata a ridurre del 16 % la capacità di produzione viticola della cooperativa per un periodo di 5 anni. La Commissione nutriva dubbi sull’asserzione italiana che tale riduzione non avrebbe comportato sostanziali diminuzioni nel ricavato delle vendite. Tuttavia, un attento esame delle tabelle presentate dall’Italia (punti 50 e 51 della presente motivazione) ha avvalorato la tesi che la conversione verso varietà di uva DOC (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) meglio remunerate dal mercato, genera maggiori introiti, i quali compensano in buona misura la riduzione di capacità prevista. Pertanto, il ritorno alla redditività aziendale non è compromesso dalla prevista riduzione di capacità.
(50)
Calcolo ricavi delle vendite senza riduzione di capacità:
Uva
ha
t/ha
Capacità produttiva
Max/t
Prezzo
€/q.le
Valore totale
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
14,00
8,7
42,09
3 653,52
Verdicchio Castelli Jesi
99,00
14,00
1 386,0
46,48
644 228,34
Verdicchio Superiore
0,00
11,00
0,0
50,61
0,00
Verdicchio Riserva
0,00
11,00
0,0
61,97
0,00
Verdicchio Passito
0,00
11,00
0,0
103,29
0,0
Rosso Conero doc riserva
2,22
14,00
31,1
87,80
27 287,52
Esino rosso
8,96
15,00
134,4
33,31
44 770,62
Marche IGT bianco
4,89
18,00
88,0
20,66
18 183,41
Marche IGT rosso
1,44
18,00
25,9
22,21
5 756,22
TOTALE
117,13
14,29
1 674,1
743 879,62
Totale ITL
1 440 351 800
(51)
Calcolo ricavi della vendite con riduzione di capacità:
Uva
ha
t/ha
Capacità produttiva
Max/t
Prezzo
€/q.le
Valore totale
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
12,32
7,6
42,09
3 215,10
Verdicchio Castelli Jesi
59,00
12,60
743,4
46,48
345 540,65
Verdicchio Superiore
20,00
10,45
209,0
50,61
105 780,70
Verdicchio Riserva
15,00
10,45
156,8
61,97
97 145,54
Verdicchio Passito
5,00
9,22
46,1
103,29
47 607,00
Rosso Conero doc riserva
9,18
12,60
115,7
87,80
101 553,81
Esino rosso
2,00
12,60
25,2
33,31
8 394,49
Marche IGT bianco
4,89
16,20
79,2
20,66
16 365,07
Marche IGT rosso
1,44
16,20
23,3
22,21
5 180,60
TOTALE
117,13
12,01
1 406,3
730 782,97
Variazione
-1,76 %
(52)
Il punto 32 degli Orientamenti prevede che la ristrutturazione debba comportare l’abbandono di quelle attività che, anche dopo la ristrutturazione, resterebbero strutturalmente deficitarie. Nella fattispecie non vi sono produzioni strutturalmente deficitarie, visto che le difficoltà dell’impresa sono essenzialmente di natura finanziaria, e che con l’acquisto delle attrezzature in questione la cooperativa potrà aumentare i margini di redditività derivanti dall’attività vitivinicola. Pertanto, il piano di ristrutturazione non è in contraddizione con il requisito degli Orientamenti.
(53)
In base ai punti 35-39 degli Orientamenti, è necessario adottare misure in grado di controbilanciare, per quanto possibile, le ripercussioni negative dell’aiuto sui concorrenti, sovente mediante una limitazione della presenza dell’impresa sul suo mercato (contropartita). Le modalità di applicazione di tale principio generale al settore agricolo sono specificate al Capo 5 degli Orientamenti. In linea di principio, poiché nel settore agricolo anche aiuti di entità molto ridotta possono falsare la concorrenza, la Commissione esige una contropartita da tutti i beneficiari di aiuti alla ristrutturazione, sotto forma di riduzioni di capacità. Nel caso della produzione primaria, si prevede una riduzione della capacità o una chiusura della durata minima di cinque anni.
(54)
Per misure mirate a specifici prodotti od operatori la riduzione della capacità produttiva deve essere in linea di massima pari al 16 % della capacità per la quale l’aiuto alla ristrutturazione è concesso, riducibile al 14 % nelle regioni assistite. Nella fattispecie, l’Italia ha previsto una riduzione di capacità pari al 16 % della capacità produttiva dell’azienda per un periodo di 5 anni. Tale condizione è pertanto soddisfatta.
(55)
In base al punto 40 degli Orientamenti, l’importo e l’intensità dell’aiuto devono essere limitati al minimo indispensabile per consentire la ristrutturazione, in funzione delle disponibilità finanziarie dell’impresa. I beneficiari dell’aiuto dovranno pertanto contribuire in maniera significativa al programma di ristrutturazione, sia con fondi propri che ricorrendo a fonti esterne di finanziamento. Per ridurre al minimo gli effetti distorsivi, si deve evitare che l’aiuto consenta all’impresa di disporre di liquidità supplementari che potrebbero essere utilizzate per iniziative aggressive e perturbatrici del mercato, senza rapporto con il processo di ristrutturazione.
(56)
Nell’esaminare il rispetto di tale requisito degli Orientamenti, la Commissione ha tenuto conto dei seguenti elementi:
(57)
Il piano di ristrutturazione beneficerà complessivamente dei seguenti contributi pubblici:
-
ITL 900 000 000 (€ 464 810) a titolo di aiuto in conto capitale, più
-
ITL 160 000 000 (€ 82 630) per l’impianto dei vigneti (40 % delle spese ammissibili).
(58)
Parte dei ITL 900 000 000 andranno a coprire costi reali già sostenuti (perdite per intemperie, investimenti effettuati in perdita, quote di ammortamento non accantonate), parte saranno utilizzati nel quadro del piano di ristrutturazione (costi di tutoraggio e contributo per l’acquisto di attrezzature). In buona sostanza, l’aiuto si limiterà a ripianare i debiti dell’azienda e a finanziare gli investimenti indispensabili alla ristrutturazione.
(59)
In base al piano d’impresa presentato dall’azienda, negli esercizi successivi all’intervento di ristrutturazione non si genererà un flusso di cassa tale da consentire all’azienda di effettuare operazioni aggressive non direttamente legate agli investimenti previsti nel piano di ristrutturazione. Inoltre, le ridotte dimensioni dell’impresa e la sua modesta importanza nel settore vitivinicolo della Regione (0,38 % della produzione regionale) garantiscono che l’aiuto è destinato ad avere un impatto trascurabile sulla concorrenza.
(60)
Riguardo ai costi di tutoraggio, i chiarimenti forniti dall’Italia (cfr. (32) della presente motivazione) hanno convinto la Commissione della congruità degli importi previsti e fugato dubbi sull’eventuale presenza di un aiuto nei confronti della cooperativa Moncaro, incaricata di prestare i servizi in questione.
(61)
Riguardo al contributo della Cooperativa e dei suoi soci al piano di ristrutturazione, è opportuno rilevare che gli investimenti previsti dal piano di ristrutturazione saranno finanziati per almeno il 50 % dalla Cooperativa stessa. Al fine di generare le risorse necessarie, i soci hanno aumentato il capitale sociale di ITL 100 000 000 nel 2000 e confermato un prestito di ITL 500 000 000 alla Cooperativa. Pertanto, il corrispondente requisito degli Orientamenti si puo’ considerare soddisfatto.
(62)
Il punto 48 degli Orientamenti prevede che gli aiuti alla ristrutturazione siano da concedersi una volta sola. L’Italia ha confermato il rispetto di tale principio.
V. CONCLUSIONI
(63)
La misura è conforme agli Orientamenti Comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà.
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
L’aiuto di Stato a cui l’Italia intende dare esecuzione, per un importo pari a ITL 900 000 000 (€ 464 810) a favore della Cooperativa Agricola Moderna è compatibile con il mercato comune.
L’esecuzione di tale aiuto è pertanto autorizzata.
Articolo 2
La Repubblica italiana è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 6 ottobre 2004.