NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 639/2005
ze dne 25. dubna 2005
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz furfuraldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V lednu 1995 uložila Rada nařízením (ES) č. 95/95 (2) konečná antidumpingová opatření ve formě specifického cla na dovoz furfuraldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba specifického cla činí 352 EUR za tunu. Na základě prozatímního přezkumu, zahájeného v květnu 1997 na žádost čínského vývozce, byla opatření zachována prostřednictvím nařízení (ES) č. 2722/1999 (3) na další období čtyř let.
2. Zahájení přezkumného šetření před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení v březnu 2003 o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných pro dovoz furfuraldehydu pocházejícího z ČLR (4) obdržela Komise dne 19. září 2003 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Žádost podala společnost Furfural Español SA (dále jen „žadatel“), která se významně podílí, v daném případě více než 25 %, na celkové výrobě furfuraldehydu ve Společenství. Další výrobce ze Společenství, společnost Lenzing AG, uvedený návrh podpořila. Tito dva výrobci zastupují 100 % výroby furfuraldehydu ve Společenství. Návrh byl odůvodněn tím, že pozbytí platnosti opatření pravděpodobně povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Společenství.
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že existují dostatečné podklady pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení tohoto přezkumu v Úředním věstníku Evropské Unie (5).
3. Strany dotčené šetřením
(5)
Komise oficiálně uvědomila o zahájení přezkumu orgány ČLR, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce v Argentině jako navržené analogické zemi, výrobce, dovozce/obchodníky a průmyslové uživatele v rámci Společenství, známé jako dotčené. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení šetření.
(6)
Byly rozeslány dotazníky všem účastníkům, kteří byli oficiálně uvědomeni o zahájení přezkumu, a účastníkům, kteří požádali o dotazník v časové lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Odpovědi na dotazník byl obdrženy od dvou výrobců ze Společenství, jednoho dovozce/obchodníka, jednoho průmyslového uživatele a jednoho výrobce z analogické země - Argentiny.
(8)
Komise vyhledávala a ověřovala veškeré informace, jež pokládala ze nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu a působení újmy zájmům Společenství. Byly vykonány ověřovací návštěvy v prostorách následujících společností:
a)
Výrobce v analogické zemi
-
Indunor SA, Buenos Aires, Argentina;
b)
Výrobce ze Společenství
-
Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Španělsko;
c)
Nespřízněný dovozce
-
International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Nizozemsko
.
(9)
Šetření ve věci pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu a působení újmy se týkalo období od 1. října 2002 do 30. září 2003 (dále jen „OŠ“). Zkoumání trendů relevantních pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu újmy se týkalo období od 1. ledna 2000 do konce OŠ (dále jen „uvažované období“).
B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(10)
Dotyčný výrobek je stejný jako při původním šetření, tj. furfuraldehyd pocházející z ČLR, kódu KN 2932 12 00. Furfuraldehyd je též známý pod názvem 2-furaldehyd nebo furfural.
(11)
Furfuraldehyd je nažloutlá kapalina z charakteristickým čpavým zápachem, která se získává zpracováním různých druhů zemědělského odpadu. Furfuraldehyd má dvě hlavní oblasti použití: jako selektivní rozpouštědlo při rafinaci ropy nafty pro výrobu mazacích olejů a jako surovina pro zpracování na furfurylalkohol, používaný pro výrobu umělé pryskyřice na slévárenské licí formy.
2. Obdobný výrobek
(12)
Shodně s předchozími šetřeními také toto šetření ukázalo, že furfuraldehyd vyráběný v ČLR a vyvážený do Společenství, furfuraldehyd vyráběný a prodávaný na domácím trhu analogické země Argentiny a furfuraldehyd vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobci ze Společenství mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Byly proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
(13)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumping v současnosti probíhá, a pokud ano, zda pozbytí platnosti opatření pravděpodobně povede k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(14)
Z 24 čínských výrobců vyjmenovaných ve stížnosti ani jeden nespolupracoval při šetření a ze strany těchto společností nebyly předloženy žádné informace. Vzhledem k této absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců bylo nutno níže uvedená zjištění o dumpingu opřít o dostupné údaje, jmenovitě údaje Eurostatu a informace předložené v žádosti o přezkum. V tomto ohledu se konstatuje, že Eurostat uvádí za OŠ pouze údaje o dovozech v režimu aktivního zušlechťovacího styku.
2. Analogická země
(15)
Vzhledem k tomu, že ČLR je transformační ekonomikou, bylo nutno běžnou hodnotu odvodit z údajů získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(16)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení přezkumu navržena Argentina jako analogická země pro účely stanovení běžné hodnoty. Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu nebyly obdrženy žádné připomínky k navrhované analogické zemi.
(17)
Jeden z výrobců furfuraldehydu v Argentině spolupracoval při šetření formou odpovědi na dotazník a tím, že souhlasil s ověřením své odpovědi na místě. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh pro furfuraldehyd, který je asi ze 72 % zásobován domácí produkcí a zbytek tvoří dovozy ze třetích zemí. Objem argentinské výroby představuje více než 60 % objemu čínského vývozu dotyčného výrobku do Společenství v režimu zušlechťovacího styku. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jak dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(18)
Byl proto učiněn závěr, stejně jako při původním šetření, že Argentina představuje vhodnou analogickou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených údajů obdržených od spolupracujícího výrobce v analogické zemi, tj. na základě ceny zaplacené nebo splatné na domácím trhu Argentiny nespřízněnými odběrateli, jelikož tyto prodejní transakce byly dle zjištění prováděny v rámci běžného obchodního styku.
(20)
Výsledná běžná hodnota byl stanovena jako vážený průměr tuzemské prodejní ceny pro nespřízněné odběratele ze strany spolupracujícího výrobce v Argentině.
4. Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že žádný z čínských vývozců do Společenství při šetření nespolupracoval, byly vývozní ceny stanoveny na základě dostupných údajů. Jako nejvhodnější výchozí základna byly zjištěny údaje Eurostatu o dovozech dotyčného výrobku do Společenství. Byť tyto dovozy byly prováděny v režimu aktivního zušlechťovacího styku (čínský furfuraldehyd byl dále zpracováván na furfurylalkohol pro vývoz), neexistoval žádný důvod k domněnce, že by neměly představovat přiměřenou základnu pro stanovení vývozních cen. Kromě toho inspekce na místě u spolupracujícího dovozce potvrdila, že údaje Eurostatu jsou v souladu s ověřenými údaji. Vývozní cena byla proto stanovena na základě údajů Eurostatu o čínských dovozech v režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5. Srovnání
(22)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném a pojistném, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
6. Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen při stejné úrovni obchodování. Toto srovnání prokázalo existenci značného dumpingu. Konkrétně se zjistilo, že dumpingové rozpětí v OŠ bylo vyšší než dumpingové rozpětí v hodnotě 62,6 % stanovené při původním šetření a při předchozím přezkumu.
7. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
a) Vývoz
(24)
Šetření ukázalo, že množství vyvezené z ČLR do Společenství v režimu aktivního zušlechťovacího styku se od roku 2000 do OŠ významně zvýšilo (viz níže bod odůvodnění 33). V případě zrušení opatření je možno očekávat, že vývoz z ČLR by značně vzrostl také mimo samotný režim aktivního zušlechťovacího styku, a to vzhledem k významnému cenovému rozdílu mezi furfuraldehydem výrobců z Číny a ES a k nevyužité kapacitě objasněné níže v bodu odůvodnění 26.
b) Nevyužitá kapacita v ČLR
(25)
Vzhledem k tomu, že o čínském průmyslu furfuraldehydu je k dispozici jen málo veřejných informací, následující údaje se opírají převážně o informace obsažené v žádosti o přezkum.
(26)
Podle žádosti o přezkum před pozbytím platnosti činí celková čínská produkce furfuraldehydu asi 180 000 tun ročně, což je více než čtyřnásobek celkové spotřeby furfuraldehydu ve Společenství. Čínská míra využívání kapacit údajně dosahuje asi 70 %, což znamená, že v ČLR existuje volná kapacita asi 50 - 60 000 tun ročně, tj. více než celková spotřeba Společenství. Podle výrobce ze Společenství se čínská produkce neustále podle potřeby mění. V návaznosti na to jsou některé závody na přechodná období uzavírány a v případě potřeby opět uváděny do provozu. V současnosti je údajně v provozu více než 80 závodů na výrobu furfuraldehydu, převážně v severovýchodní části ČLR.
(27)
Z toho plyne, že v ČLR je k dispozici velká výrobní kapacita, přičemž flexibilita při obnovování provozu závodů dokládá, že výrobci jsou schopni rychle zvýšit produkci a směrovat ji na libovolný vývozní trh, včetně trhu Společenství, pokud by byla opatření zrušena.
c) Vývoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku
(28)
Konstatuje se, že veškerý vývoz dotyčného výrobku z ČLR do Společenství v průběhu OŠ se uskutečňoval v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Čínský furfuraldehyd byl dále zpracováván na furfurylalkohol, který byl pak vyvážen. Lze důvodně předpokládat, že zrušení opatření by vyústilo v opětovné zahájení vývozu z ČLR do Společenství nad rámec režimu aktivního zušlechťovacího styku. Takový dodatečný vývoz by s nejvyšší pravděpodobností byl rovněž prováděn s výrazným dumpingem. Je skutečností, že současné vývozní ceny realizované v režimu aktivního zušlechťovacího styku nejsou ovlivněny antidumpingovými cly, jelikož tento druh vývozu zjevně není zatížen jakýmkoli clem. Výrobce ze Společenství a čínští vývozci hospodářsky soutěžili o tyto prodeje, jako by žádné clo neexistovalo. Lze proto důvodně předpokládat, že takové ceny vypovídají o úrovni budoucích cen, pokud by byla zrušena opatření. Dále se rovněž konstatuje, že čínské vývozní ceny v režimu aktivního zušlechťovacího styku se v průběhu OŠ podbízely o 44 % pod ceny výrobců ze Společenství a že i kdyby se takto nepodbízely pod ceny Společenství, byly by stále ještě dumpingové.
8. Závěr o pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(29)
Vzhledem k tomu, že ČLR má značnou nevyužitou výrobní kapacitu a v současnosti vyváží do Společenství pouze v režimu aktivního zušlechťovacího styku, lze důvodně očekávat, že - pokud by opatření byla zrušena - budou na trh Společenství směrovány další významné objemy vývozů.
(30)
Šetření ukázalo, že vývoz z ČLR se nadále uskutečňuje při dumpingových cenách a že dumpingové rozpětí zjištěné v průběhu OŠ bylo dokonce vyšší, než dumpingové rozpětí stanovené při předchozím přezkumu. Vzhledem k okolnostem případu lze důvodně očekávat, že dumping bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(31)
Ve Společenství existují dva výrobci dotyčného výrobku. Kromě žadatele podpořil žádost o přezkum ještě další výrobce ze Společenství, společnost Lenzing AG (dále jen „další výrobce ze Společenství“). V průběhu OŠ představovali oba tito výrobci 100 % produkce furfuraldehydu ve Společenství. Obě společnosti odpověděly na dotazníky a plně spolupracovaly při šetření. Na tomto základě uvedení dva výrobci ze Společenství tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Z důvodů ochrany důvěrných informací jsou údaje o výsledcích výrobního odvětví Společenství uváděny pouze v indexovaném vyjádření.
E. SITUACE TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba Společenství
Tabulka 1 Spotřeba Společenství
2000
2001
2002
OŠ
Tun
38 699
45 005
38 007
41 513
Index
100
116
98
107
Meziroční trend
16
- 16
9
(32)
Spotřeba Společenství vycházela z úhrnu objemů prodeje dosažených odvětvím Společenství v rámci Společenství a dovozů z ČLR realizovaných v režimu aktivního zušlechťovacího styku a dovozů z dalších třetích zemí. Spotřeba furfuraldehydu ve Společenství se významně zvýšila v letech 2000 a 2001. V roce 2002 spotřeba furfuraldehydu Společenstvím poklesla na přibližně stejnou úroveň jako v roce 2000. Mezi rokem 2000 a obdobím OŠ spotřeba furfuraldehydu ve Společenství vzrostla o 9 %. Vývoj spotřeby souvisí se skutečností, že furfuraldehyd se používá rovněž k výrobě furfurylalkoholu. Výroba a prodej furfurylalkoholu vzrostla v roce 2001, ale poklesla významně v roce 2002 a spotřeba furfuraldehydu se v důsledku toho odpovídající měrou snížila. V průběhu OŠ došlo k oživení výroby furfurylalkoholu, a tedy i spotřeby furfuraldehydu.
2. Dovoz z ČLR
a) Objem, tržní podíl a ceny
(33)
Podle informací z Eurostatu se od roku 2001 dovoz z ČLR uskutečňoval pouze v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Tato praxe byla zavedena již v roce 2000, kdy v režimu aktivního zušlechťovacího styku proběhlo asi 75 % čínského dovozu. Objemy dovážené z ČLR v průběhu uvažovaného období vzrostly z 3 198 tun na 5 167 tun, což představuje zvýšení o 61,6 % mezi rokem 2000 a OŠ. Konstatuje se, že v roce 2002 prodej furfurylalkoholu významně poklesl. Následoval však opětovný nárůst v průběhu OŠ. Tržní podíl čínského dovozu vzrostl během uvažovaného období z 8,2 % na 12,4 %. I když výkyvy v uvedených dovozech čínského furfuraldehydu mohou do jisté míry připadat na vrub výkyvů ve výrobě furfurylalkoholu, nelze tím objasnit obrovský nárůst dovozních objemů zvláště v průběhu OŠ a tržního podílu. Průměrná cena čínských dovozů klesla z 648,68 EUR za tunu v roce 2000 na 508,65 EUR za tunu v průběhu OŠ, což znamená snížení o 21,6 % v průběhu uvažovaného období. Trend sílícího podbízení lze zřetelně nalézt i při srovnání jednotkových cen furfuraldehydu výrobců čínských a ze Společenství. Na začátku uvažovaného období v roce 2000 byly čínské ceny o 4,4 % nižší než ceny výrobců ze Společenství. V průběhu OŠ byly nižší o 44,1 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku
2000
2001
2002
OŠ
Objem (tun)
3 198
4 143
2 450
5 167
Indexace
100
130
77
162
Tržní podíl
8,3 %
9,2 %
6,4 %
12,4 %
Cena (EUR/t)
648,68
678,48
540,06
508,65
Indexace
100
104,6
83,3
78,4
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
a) Výroba
Tabulka 3 Výroba Společenství
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
94
87
85
Meziroční trend
- 5,8
- 7,3
- 2,2
(34)
Výroba výrobního odvětví Společenství se v průběhu uvažovaného období každoročně snižovala a v průběhu OŠ byla o 15 % nižší než v roce 2000. Jeden z výrobců ze Společenství v roce 2000 ukončil výrobu furfuraldehydu v jednom ze svých výrobních závodů.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4 Kapacita Společenství
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
104
100
99
Meziroční trend
3,9
- 3,4
- 1,2
(35)
Výrobní kapacita v průběhu uvažovaného období mírně klesala, když napřed v roce 2001 stoupla o 3,9 % ve srovnání s rokem 2000. Ukončení výroby furfuraldehydu v jednom z výrobních závodů v roce 2000 není do výše uvedených údajů o kapacitě promítnuto, jelikož společnost nadále tento závod pokládá za součást své výrobní kapacity, tj. výrobu lze v případě potřeby během krátké doby opět zahájit.
Tabulka 5
Využití kapacity
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
91
87
86
(36)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že využití kapacity v průběhu uvažovaného období každoročně klesalo a v průběhu OŠ bylo o 14 % nižší než v roce 2000.
c) Prodej v rámci Společenství
Tabulka 6 Objem prodejů
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
96
87
87
Meziroční trend
- 4,4
- 9,4
0,3
(37)
Prodej výrobního odvětví Společenství z prodeje nespřízněným odběratelům v rámci Společenství klesl mezi rokem 2000 a OŠ o 13 %. Tento pád byl obzvláště výrazný v letech 2000 až 2002, kdy odvětví zvýšilo ceny, aby kompenzovalo drastický nárůst cen surovin. V průběhu OŠ bylo možné tento trend zastavit, jelikož výrobní odvětví Společenství ceny snižovalo, aby se vyhnulo dalším ztrátám na objemu prodeje.
d) Ceny
Tabulka 7 Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
127
135
134
Meziroční trend
27,2
6,0
- 0,6
(38)
Průměrné prodejní ceny furfuraldehydu se od roku 2000 do roku 2002 zvýšily o 35 %, když se výrobní odvětví Společenství pokoušelo zvýšením svých prodejních cen kompenzovat drastický nárůst cen surovin.
e) Tržní podíl
Tabulka 8 Tržní podíl výrobního odvětví Společenství
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
82
88
81
(39)
Tržní podíl výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2000 a OŠ snížil o 19 %. K největšímu poklesu tržního podílu výrobců ze Společenství došlo v letech 2000 a 2001. V roce 2002 se výrazně snížila spotřeba furfuraldehydu ve Společenství, převážně v důsledku klesající produkce furfurylalkoholu. Tržby výrobního odvětví Společenství z furfuraldehydu se v roce 2002 snížily rovněž. Pokles prodeje výrobního odvětví Společenství byl nicméně poměrně nižší než propad spotřeby furfuraldehydu v roce 2002. Proto se tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2002 zvýšil. V průběhu OŠ spotřeba furfuraldehydu i čínský dovoz opět vzrostly, zatímco prodej výrobního odvětví Společenství se udržoval na přibližně téže úrovni jako předchozí rok. V důsledku toho tržní podíl výrobního odvětví Společenství poklesl.
f) Zásoby
Tabulka 9 Zásoby
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
103
128
122
Meziroční trend
3,5
23,3
- 4,1
(40)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že se zásoby výrobního odvětví Společenství v průběhu uvažovaného období zvýšily o 22 %. Zvýšení stavu zásob bylo zvláště výrazné v letech 2001 a 2002, kdy zásoby vzrostly o 24 %. Zásoby se na objemu tržeb výrobního odvětví Společenství v EU v roce 2000 podílely 9,4 %, tento podíl se však v průběhu OŠ zvýšil na 13,3 %.
g) Rentabilita
Tabulka 10 Rentabilita
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
235
133
146
Meziroční trend
135,1
- 43,5
9,3
(41)
Celková rentabilita výrobního odvětví Společenství se v průběhu uvažovaného období udržovala na poměrně dobré úrovni. Hlavním důvodem však byla skutečnost, že další výrobce ze Společenství, který podpořil stížnost, vykazuje ve všech sledovaných letech mimořádně vysokou rentabilitu, zatímco rentabilita žadatele během téhož období výrazně klesla (8,2 procentního bodu). Další výrobce ze Společenství získává furfuraldehyd jako vedlejší produkt při výrobě viskózy, zatímco žadatel používá pro výrobu furfuraldehydu jako hlavní surovinu mandlové skořápky. Cena mandlových skořápek v letech 2000 až 2002 prudce stoupla (o 51 %), což výrazně zhoršilo ziskové rozpětí žadatele, zatímco náklady na suroviny pro dalšího výrobce ze Společenství vzrostly jen mírně. Prodejní, správní a režijní náklady žadatele vzrostly v absolutním vyjádření jen mírně, tj. o 5,5 % od roku 2000 do OŠ. Proto byl pokles rentability zapříčiněn převážně nárůstem cen surovin. Pokus o kompenzaci vyšších nákladů na suroviny pomocí zvýšení prodejních cen furfuraldehydu vyústil v pokles prodeje.
h) Peněžní toky
Tabulka 11 Peněžní toky
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
141
104
107
Meziroční trend
41,1
- 26,0
2,5
(42)
Peněžní toky sledovaly podobný trend jako rentabilita: výrazně stouply v letech 2000 a 2001, načež se v následujících letech zhoršovaly. Stejně jako v případě rentability další výrobce ze Společenství, který podpořil stížnost, vykazoval v průběhu uvažovaného období mimořádně dobré peněžní toky, zatímco žadatel vykazoval během téhož období zřetelné snižování svých peněžních toků (- 42,7 %).
i) Investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 12 Investice
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
93
63
98
Meziroční trend
- 6,8
- 32,8
55,9
(43)
Investice v letech 2000 až 2002 výrazně poklesly a znovu rostly až v průběhu OŠ, kdy další výrobce ze Společenství vložil značné investice do linky na výrobu viskózy (furfuraldehyd je vedlejším produktem procesu zpracování celulózy). Investice žadatele v průběhu uvažovaného období prudce klesly o 80 %. Šetření ukázalo, že provozní návratnost investic se v průběhu uvažovaného období zhoršila souběžně s vývojem rentability.
Tabulka 13
Návratnost investic a schopnost získat kapitál
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
207
38
34
Meziroční trend
107,4
- 81,7
- 11,0
(44)
Údaje o návratnosti investic v uvedené tabulce ukazují pouze vývoj u žadatele. Tato tabulka ukazuje jednoznačné zhoršení návratnosti jeho investic v průběhu uvažovaného období. Pokud jde o dalšího výrobce ze Společenství, který podpořil stížnost, náleží do skupiny společností se zaměřením na jiné produkty než furfuraldehyd. V praxi představuje furfuraldehyd jen malý vedlejší produkt jednoho z hlavních výrobních procesů společnosti. Proto tato společnost není schopna vypočítat návratnost investic tak, aby v případě furfuraldehydu měla výpovědní hodnotu. V důsledku snížení rentability a peněžních toků se během uvažovaného období významně zhoršila schopnost žadatele získávat kapitál. Toto zhoršení je zjevně patrné také z investic žadatele, které se během uvažovaného období prudce snížily o 80 %.
j) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 14 Zaměstnanost
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
75
84
82
Meziroční trend
- 25,0
12,1
- 2,7
(45)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že v průběhu uvažovaného období se zaměstnanost snížila o 18 %. Tento pokles zaměstnanosti v roce 2000 - 2001 odráží zastavení výroby furfuraldehydu v jednom z výrobních závodů.
(46)
Produktivita během uvažovaného období vzrostla o 4 %, jako to ukazuje následující tabulka:
Tabulka 15
Produktivita
2000
2001
2002
OŠ
Index
100
126
104
104
Meziroční trend
25,6
- 17,4
0,5
(47)
V průběhu uvažovaného období průměrné mzdy zaměstnanců výrobního odvětví Společenství vzrostly o 6 %, tj. méně než průměrná míra inflace Společenství:
Tabulka 16
Mzdy
2000
2001
2002
IP
Index
100
99
97
106
Meziroční trend
- 0,8
- 1,9
8,7
k) Velikost dumpingového rozpětí a dopady minulého dumpingu nebo subvencování
(48)
Jelikož dumping pokračoval na úrovni podobné, ne-li vyšší, než byla úroveň stanovená při předchozích šetřeních (viz bod odůvodnění 1 výše), dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na situaci výrobního odvětví Společenství nelze považovat za odchylný od rozpětí stanoveného během těchto šetření.
l) Růst
(49)
Spotřeba Společenství vzrostla v průběhu uvažovaného období o 7 %, zatímco výroba výrobního odvětví Společenství, objem prodejů a tržní podíl během téhož období klesaly. Zároveň výrazně stoupl objem a tržní podíl dovozu z ČLR. To znamenalo, že výrobní odvětví Společenství během uvažovaného období nevyužívalo plně přínosu z růstu trhu.
4. Vliv ostatních faktorů
a) Ceny surovin
(50)
Značný růst ceny suroviny používané žadatelem v roce 2001 a 2002 měl přirozeně záporný dopad na jeho rentabilitu v uvedených letech. Situace se nicméně v průběhu OŠ změnila, když došlo k poklesu ceny surovin. Proto i přes to, že ceny surovin mohly přispět k problematické situaci výrobního odvětví Společenství v průběhu uvažovaného období, nebyly natolik významné, aby v průběhu OŠ způsobily újmu.
b) Vývozní činnost Společenství
(51)
Podle údajů Eurostatu byl celkový vývoz ze Společenství v průběhu uvažovaného období nevýznamný, tj. jedna či dvě tuny ročně. Vývozní činnost výrobního odvětví Společenství proto nemohla v průběhu uvažovaného období přispět k utrpění žádné újmy.
c) Objemy a ceny dovozu z ostatních třetích zemí
(52)
Podle údajů Eurostatu se objemy dovozu furfuraldehydu do Společenství z dalších zemí kromě ČLR a jejich průměrné ceny vyvíjely následovně:
Tabulka 17
Dovoz do Společenství z ostatních třetích zemí (objem)
(v tunách)
2000
2001
2002
OŠ
Thajsko
167
551
1 481
888
Slovinsko
1 227
1 290
1 204
1 410
Jižní Afrika
4 183
7 852
2 601
3 706
Dominikánská republika
24 017
25 509
25 157
25 213
Celkem
29 594
35 202
30 443
31 217
Tabulka 18
Dovoz do Společenství z ostatních třetích zemí (průměrná cena)
(v EUR/t)
2000
2001
2002
OŠ
Thajsko
2 150
1 849
5 271
635
Slovinsko
694
618
647
635
Jižní Afrika
1 158
1 558
543
832
Dominikánská republika
543
1 235
541
452
Průměr
645
1 294
775
510
(53)
Objemy dovozu furfuraldehydu ze všech třetích zemí s vyloučením ČLR zůstávaly v průběhu uvažovaného období poměrně stabilní, s výjimkou roku 2001, kdy se zvýšily dovozy z Jižní Afriky a zejména Dominikánské republiky, a to v důsledku nárůstu spotřeby furfuraldehydu na výrobu furfurylalkoholu. Je třeba konstatovat, že stejně jako při původním šetření tvoří dovoz z Dominikánské republiky výhradně zásilky od mateřské společnosti její evropské dceřiné společnosti pro účely výroby furfurylalkoholu. Proto ceny uplatňované při těchto transakcích jsou cenami mezi spřízněnými společnostmi a nemusí vyjadřovat reálné tržní ceny. Konstatuje se, že furfuraldehyd z Dominikánské republiky není dostupný na volném trhu Společenství. Nebyly proto nalezeny žádné známky toho, že by tyto případy dovozu jakkoli přispěly k problematické situaci výrobního odvětví Společenství. Dovoz z Jižní Afriky, druhé největší vyvážející země, v průběhu uvažovaného období klesl o 11 %. V průběhu OŠ byly průměrné dovozní ceny ze všech třetích zemí, s výjimkou Dominikánské republiky, významně vyšší než dovozní ceny v režimu aktivního zušlechťovacího styku z ČLR. Byl proto učiněn závěr, že ačkoli ostatní dovozy mohly přispět k problematické situaci výrobního odvětví Společenství, jejich objemy a ceny jsou takové, že jejich dopad nelze pokládat za podstatný.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Společenství
(54)
Po uložení antidumpingových opatření se situace výrobního odvětví Společenství stabilizovala, zůstává však zranitelná. Výroba, výrobní kapacita a prodej poklesly, stejně jako prodejní ceny a tržní podíl výrobního odvětví Společenství. Investice, návratnost investic a zaměstnanost poklesly rovněž, zatímco stav zásob se zvýšil, zejména v letech 2001 až 2002, souběžně s poklesem prodeje a snížením tržního podílu. Rentabilita a peněžní toky se během uvažovaného období v průměru zlepšily, klesaly však od roku 2001. Ukazatele újmy proto neumožňují dojít k závěru, že existuje jednoznačný obraz způsobené újmy. Kromě toho je nutno zdůraznit, že situace dvou uvedených výrobců ze Společenství se značně liší, jelikož žadatel se nachází v mnohem problematičtější situaci než druhý výrobce ze Společenství, který podpořil stížnost. V případě prvního z výrobců mohlo vzniknout určité částečné způsobení újmy cenami surovin. Za těchto okolností a zejména vzhledem ke skutečnosti, že dovoz z ČLR se uskutečňoval pouze v režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebylo možno stanovit existenci situace pokračujícího působení újmy vyvolávaného dumpingovým dovozem. Bylo proto zkoumáno, zda dojde k opakovanému výskytu újmy v případě ukončení platnosti opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVANÉHO VÝSKYTU ÚJMY
(55)
Připomíná se, že v 29. a 30. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že pozbytí platnosti opatření pravděpodobně povede k významnému zvýšení dumpingového vývozu z ČLR do Společenství.
(56)
Je skutečností, že se objem dumpingového vývozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku v průběhu uvažovaného období významně zvýšil. Jak již bylo zdůrazněno, je pravděpodobné, že bez zavedení antidumpingových opatření by byly na trh Společenství dodávány dále zvyšované objemy za velmi nízké ceny, které by se podbízely pod ceny výrobního odvětví Společenství. V současné době je rozdíl mezi cenami dováženého čínského produktu a produktu vyráběného odvětvím Společenství více než 40 %.
(57)
Jak bylo uvedeno v 26. bodě odůvodnění, odhaduje se, že volná kapacita v ČLR je dostatečná k pokrytí celé poptávky Společenství po furfuraldehydu. Pokud by se umožnilo, aby stávající opatření pozbyla platnosti, existuje reálná hrozba, že významná část nevyužité výrobní kapacity v ČLR bude použita k zaplavení trhu Společenství furfuraldehydem. Jak se jeví, nejsou k dispozici žádné další trhy, které by tuto čínskou kapacitu mohly absorbovat.
(58)
Po prozkoumání dopadu takového dalšího dovozu za nízké ceny na situaci výrobního odvětví Společenství se konstatuje, že náhlý příchod velkého množství dumpingového dovozu by okamžitě vyvolal prudký cenový pokles na trhu Společenství, jelikož výrobní odvětví Společenství by se pravděpodobně nejdříve pokoušelo udržet svůj tržní podíl a svou výrobu. To by naopak narušilo rentabilitu výrobního odvětví Společenství a přineslo riziko ztrát. Je zjevné, že při tomto scénáři by výrobci ze Společenství utrpěli podstatnou újmu způsobenou dumpingovými dovozy nebo by byli dokonce vystaveni riziku, že v takové situaci neudrží svou existenci.
(59)
Na základě výše uvedeného se vyslovuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k opakovanému výskytu újmy, plynoucího z dumpingového dovozu z ČLR.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžná poznámka
(60)
V souladu článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by prodloužení existujících antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství se opíralo o ohodnocení všech různých předmětných zájmů, tj. zájmů výrobních odvětví Společenství, dovozců/obchodníků a dále uživatelů a dodavatelů posuzovaného výrobku.
(61)
Je třeba připomenout, že při předchozích šetřeních bylo přijetí opatření posouzeno tak, že není proti zájmu Společenství. Kromě toho současné šetření představuje přezkum před pozbytím platnosti, tudíž také analýzu situace, kdy antidumpingová opatření existují.
(62)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu a opakovaného výskytu újmy, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Společenství v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(63)
Výrobní odvětví Společenství se osvědčovalo jako životaschopné, schopné přizpůsobovat se měnícím se podmínkám na trhu. To bylo potvrzeno obzvláště pozitivním vývojem a stabilizací situace odvětví v době, kdy byla po uložení antidumpingových opatření na dovoz pocházející z ČLR obnovena efektivní hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Společenství by mělo být schopno pokračovat v zotavování prostřednictvím svých prodejních cen i při zvýšení cen surovin. Je však možno uzavřít, že bez dalšího trvání antidumpingových opatření by se jeho situace s nejvyšší pravděpodobností prudce zhoršila, se zřetelnou možností uzavírání dalších závodů.
3. Zájem nespřízněných dovozců/obchodníků
(64)
Komise rozeslala dotazníky sedmi nespřízněným dovozcům/obchodníkům. Pouze jeden dovozce/obchodník spolupracoval při šetření. Ve své odpovědi na dotazník tento dovozce/obchodník objasnil, že odstranění opatření by pro něj rozšířilo škálu dodavatelů, jelikož by pak mohl na trhu Společenství prodávat i čínský furfuraldehyd. Antidumpingová opatření nejsou určena k bránění dovozu z ČLR, nýbrž k zajištění toho, aby dovoz nebyl realizován v dumpingových cenách působících újmu. Kromě toho existují na trhu četné další dodavatelské zdroje. Dále se konstatuje, že pokračování v opatřeních by nemělo závažný dopad na podnikatelskou činnost uvedeného dovozce/obchodníka, který byl ziskový ve všech letech v průběhu uvažovaného období.
(65)
S přihlédnutím k nízké míře spolupráce ze strany dovozců a obchodníků Společenství, a dále k vyjádření obdrženému od spolupracujícího dovozce/obchodníka se činí závěr, že platná opatření nepostihují neúměrně dovozce a obchodníky a že by tudíž pokračování opatření mělo týž výsledek.
4. Zájem uživatelů
(66)
Komise rozeslala dotazníky 16 průmyslovým uživatelům furfuraldehydu. Pouze jeden uživatel spolupracoval při šetření. Ve své odpovědi na dotazník společnost objasnila, že většina furfuraldehydu používaného společností jako surovina pro výrobu furfurylalkoholu je dodávána její mateřskou společností se sídlem v Dominikánské republice. Pouze výpadek těchto dodávek by přinutil společnost vyhledat jiné dodavatele. Podle společnosti by pro pokrytí jakéhokoli nedostatku zásobování byli pro ni první volbou existující výrobci ze Společenství.
(67)
Vzhledem k nízké odezvě na rozeslané dotazníky a k vyjádření jediného spolupracujícího uživatele se činí závěr, že pokračování opatření by nemělo na uživatele významný dopad.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(68)
Konstatuje se, že kromě dvou výrobců ze Společenství se hospodářské soutěže na trhu Společenství účastní dovozy s původem v Thajsku, Slovinsku (v té době ještě nečlena Evropských společenství), Jižní Africe a Dominikánské republice. Pokud by existující opatření byla zrušena, nevedlo by to pravděpodobně ke zlepšení hospodářské soutěže na trhu Společenství. Naopak by tím vzniklo riziko přinejmenším částečného vytlačení výrobců ze Společenství z trhu, jelikož by měli značné potíže provozovat činnost při cenové úrovni platné v současnosti pro čínský furfuraldehyd. Pravděpodobně také další dodavatelé by měli stejné potíže s konkurováním čínskému produktu. Z toho plyne, že neexistuje žádná známka toho, že by pokračování opatření měla nějaký nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž na trhu Společenství.
6. Závěr ohledně zájmů Společenství
(69)
Vzhledem k výše uvedenému se činí závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody podložené zájmy Společenství proti prodloužení antidumpingových opatření.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(70)
Všichni účastníci řízení byli informováni o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě mělo být doporučeno zachování existujícího antidumpingového cla na dovoz furfuraldehydu pocházejícího z ČLR. Ve lhůtě stanovené pro předložení vyjádření po zveřejnění tohoto oznámení nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly vést ke změně závěrů.
(71)
Z výše uvedeného vyplývá, že v současnosti platná antidumpingová opatření týkající se dovozu furfuraldehydu pocházejícího z ČLR, tj. specifické clo ve výši 352 EUR za tunu, je třeba zachovat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu 2-furaldehydu (známého též pod názvem furfuraldehyd nebo furfural), zařazeného pod kód KN 2932 12 00 a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Použitelná sazba cla je 352 EUR za tunu.
3. V případech, kdy došlo k poškození zboží před jeho propuštěním do volného oběhu a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně upravena pro účely stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (6), sníží se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě odstavce 2 o procentní podíl, který odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 25. dubna 2005.
REGOLAMENTO (CE) N. 639/2005 DEL CONSIGLIO
del 25 aprile 2005
che, in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 384/96, istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di aldeide furanica originaria della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
visto il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (il «regolamento di base») (1), in particolare l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione, sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Misure in vigore
(1)
Nel gennaio 1995 il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 95/95 (2), misure antidumping definitive in forma di un dazio specifico sulle importazioni di aldeide furanica originarie della Repubblica popolare cinese («RPC»). L’aliquota del dazio specifico ammontava a 352 EUR/tonnellata. In seguito ad un esame intermedio avviato nel maggio 1997 su richiesta di un esportatore cinese, le misure sono state confermate, mediante regolamento (CE) n. 2722/1999 (3), per un periodo di altri quattro anni.
2. Apertura di un’inchiesta ai fini di un riesame in previsione della scadenza
(2)
A seguito della pubblicazione, nel marzo 2003, di un avviso di imminente scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di aldeide furanica originarie della RPC (4), il 19 settembre 2003 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame delle suddette misure ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(3)
La domanda è stata presentata da Furfural Español SA («il denunciante»), che rappresenta una quota maggioritaria, nella fattispecie più del 25 %, della produzione totale di aldeide furanica nella Comunità. La domanda è appoggiata anche dall’altro produttore comunitario, Lenzing AG. Insieme i due produttori rappresentano il 100 % della produzione di aldeide furanica nella Comunità. La domanda è stata motivata con il fatto che la scadenza delle misure avrebbe comportato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio nei confronti dell’industria comunitaria.
(4)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, l’esistenza di elementi di prova sufficienti per avviare un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha pubblicato un avviso di apertura di un tale riesame nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (5).
3. Parti interessate dall’inchiesta
(5)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame le autorità della RPC, i produttori esportatori della RPC, i produttori del paese analogo proposto, l’Argentina, i produttori, gli importatori/operatori commerciali e gli utilizzatori industriali notoriamente interessati della Comunità. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(6)
Sono stati inviati questionari a tutte le parti che erano state ufficialmente informate dell’apertura del riesame e a quelle che ne avevano fatto richiesta entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(7)
Hanno risposto al questionario i due produttori comunitari, un importatore/operatore commerciale, un utilizzatore industriale e un produttore del paese analogo, l’Argentina.
(8)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione delle probabilità di persistenza o reiterazione del dumping e del pregiudizio nonché dell’interesse della Comunità. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
produttore del paese analogo
-
Indunor SA, Buenos Aires, Argentina
b)
produttore comunitario
-
Furfural Español SA, Alcantarilla, Spagna
c)
importatore non collegato:
-
International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Paesi Bassi
.
(9)
L’inchiesta relativa al persistere o alla reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2002 e il 30 settembre 2003 («periodo dell’inchiesta» - «PI»). L’esame delle tendenze significative ai fini della valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2000 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo considerato»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in questione
(10)
Il prodotto in questione è lo stesso dell’inchiesta originaria, ossia l’aldeide furanica originaria della RPC, classificabile al codice NC 2932 12 00. L’aldeide furanica è detta anche 2-furaldeide o furfurolo.
(11)
L’aldeide furanica è un liquido giallo chiaro con un caratteristico odore pungente, ottenuto dalla lavorazione di vari tipi di residui agricoli. L’aldeide furanica ha due applicazioni principali: come solvente selettivo nella raffinazione del petrolio, per la produzione di oli lubrificanti, e come materia prima per la trasformazione in alcole furfurilico, utilizzato per la produzione di resine sintetiche per gli stampi da fonderia.
2. Prodotto simile
(12)
Come le precedenti, anche quest’ultima inchiesta ha dimostrato che l’aldeide furanica prodotta nella RPC ed esportata nella Comunità, quella prodotta e venduta sul mercato interno dell’Argentina, paese analogo, e quella fabbricata e venduta nella Comunità dai produttori comunitari presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche fondamentali e sono destinate agli stessi usi. Di conseguenza, esse sono state considerate prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL DUMPING
(13)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se il dumping si verificasse e, in tal caso, se lo scadere delle misure comportasse o meno il rischio di una persistenza del dumping.
1. Osservazioni preliminari
(14)
Dei 24 produttori esportatori cinesi menzionati nella denuncia, nessuno ha cooperato all’inchiesta e nessuno ha fornito informazioni. In assenza di cooperazione da parte dei produttori esportatori cinesi, le risultanze relative al dumping hanno dovuto essere basate sugli elementi disponibili, in particolare sui dati Eurostat e sulle informazioni fornite nella domanda di riesame. A questo proposito va notato che Eurostat indica, per il periodo in esame, solo importazioni per il perfezionamento attivo.
2. Paese analogo
(15)
Poiché la RPC è un’economia in fase di transizione, il valore normale doveva basarsi su informazioni ottenute in un paese terzo ad economia di mercato appropriato, a norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
(16)
Come già nell’inchiesta originaria, nell’avviso di apertura della presente inchiesta l’Argentina è stata proposta come paese analogo ai fini della determinazione del valore normale. Non sono state ricevute osservazioni, dopo la pubblicazione dell’avviso di apertura, sul paese analogo proposto.
(17)
Un produttore argentino di aldeide furanica ha cooperato all’inchiesta rispondendo al questionario e accettando l’esecuzione di verifiche in loco delle sue dichiarazioni. L’inchiesta ha mostrato che l’Argentina ha un mercato competitivo per l’aldeide furanica, rifornito per circa il 72 % da produttori locali e per la restante parte da importazioni da paesi terzi. Il volume della produzione argentina costituisce più del 60 % del volume delle esportazioni cinesi nella Comunità del prodotto in esame destinato al perfezionamento attivo. Il mercato argentino è stato quindi considerato sufficientemente rappresentativo per la determinazione del valore normale per la RPC.
(18)
Si conclude pertanto, come nell’inchiesta originaria, che l’Argentina costituisce un paese analogo appropriato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
3. Valore normale
(19)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale è stato stabilito in base alle informazioni verificate, ricevute dal produttore del paese analogo che ha cooperato, ossia sulla base dei prezzi pagati o pagabili sul mercato interno dell’Argentina ad acquirenti indipendenti, poiché si è constatato che le vendite sono avvenute nel corso di normali operazioni commerciali.
(20)
Pertanto, il valore normale è stato calcolato come media ponderata dei prezzi delle vendite effettuate sul mercato interno ad acquirenti indipendenti dal produttore argentino che ha collaborato all’inchiesta.
4. Prezzi all’esportazione
(21)
Poiché nessuno degli esportatori cinesi ha cooperato all’inchiesta, i prezzi all’esportazione sono stati determinati in base agli elementi disponibili. Si è constatato che la base più appropriata per le importazioni nella Comunità del prodotto in esame erano i dati Eurostat. Benché le importazioni fossero state effettuate in regime di perfezionamento attivo (l’aldeide furanica cinese era trasformata in alcole furfurilico destinato all’esportazione), non vi era motivo di ritenere che non costituissero una base idonea per la determinazione dei prezzi all’esportazione. Inoltre, la visita di verifica eseguita presso la sede dell’importatore che ha cooperato ha confermato che i dati Eurostat erano coerenti con quelli verificati. Il prezzo all’esportazione è stato così determinato in base ai dati Eurostat relativi alle importazioni dalla RPC del prodotto in esame destinato al perfezionamento attivo.
5. Confronto
(22)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, si è tenuto debitamente conto, sotto forma di adeguamenti, di certe differenze nei costi di trasporto e di assicurazione, che incidono sulla comparabilità dei prezzi.
6. Margini di dumping
(23)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all’esportazione, allo stesso stadio commerciale. Questo confronto ha messo in evidenza l’esistenza di un livello di dumping notevole. Anzi, il margine di dumping rilevato per il PI è più elevato del margine del 62,6 % a suo tempo determinato dall’inchiesta originaria e dal precedente riesame.
7. Andamento delle esportazioni in caso di abrogazione delle misure
a) Esportazioni
(24)
L’inchiesta ha rivelato che i quantitativi esportati dalla RPC nella Comunità per il perfezionamento attivo sono aumentati sensibilmente tra il 2000 e il PI (vedi considerando 33). In caso di abrogazione delle misure, è probabile che le esportazioni dalla RPC subiscano un notevole aumento anche al di fuori del regime di perfezionamento attivo, considerate la sostanziale differenza di prezzo tra l’aldeide furanica cinese e quella del produttore comunitario e le capacità inutilizzate di cui al considerando 26.
b) Capacità inutilizzate nella RPC
(25)
Essendo solo poche le informazioni disponibili al pubblico riguardo all’industria cinese dell’aldeide furanica, le conclusioni che seguono sono state tratte principalmente dalle informazioni contenute nella domanda di riesame.
(26)
In base alla domanda di riesame in previsione della scadenza, la produzione cinese totale di aldeide furanica ammonta a circa 180 000 tonnellate/anno, ossia è oltre quattro volte superiore al consumo totale di aldeide furanica nella Comunità. Sembra che il tasso di utilizzo degli impianti cinesi si aggiri attorno al 70 %, il che significa che nella RPC vi è una capacità inutilizzata di circa 50-60 000 tonnellate/anno, un quantitativo superiore al consumo totale della Comunità. Secondo quanto affermano i produttori comunitari, la produzione cinese varia costantemente a seconda delle esigenze. Così, alcuni impianti vengono temporaneamente chiusi e poi riaperti all’occorrenza. Attualmente sarebbero in funzione più di 80 impianti di produzione di aldeide furanica, principalmente nella regione nord-orientale della RPC.
(27)
Le grandi capacità di produzione di cui dispone la RPC e la flessibilità con la quale possono essere riaperti gli impianti chiusi dimostrano pertanto che i produttori sono in grado di incrementare rapidamente la produzione e di indirizzarla verso qualsiasi mercato di esportazione, compreso, nel caso le misure vigenti siano abrogate, il mercato comunitario.
c) Esportazioni per il perfezionamento attivo
(28)
Tutte le esportazioni del prodotto in esame dalla RPC nella Comunità durante il PI sono avvenute in regime di perfezionamento attivo. L’aldeide furanica cinese è stata trasformata in alcole furfurilico che è stato a sua volta esportato. È ragionevole supporre che l’abrogazione delle misure in vigore porterà ad una ripresa delle esportazioni dalla RPC nella Comunità al di fuori del regime di perfezionamento attivo. Queste esportazioni supplementari saranno anch’esse, con ogni probabilità, oggetto di dumping. I prezzi di esportazione attuali, fissati in base al regime di perfezionamento attivo, non sono interessati dai dazi antidumping, essendo tali esportazioni naturalmente esenti da dazi. I produttori comunitari e gli esportatori cinesi concorrevano tra di loro, relativamente a queste vendite, come se non vi fossero dazi. Si può pertanto ragionevolmente presumere che i prezzi in questione siano indicativi anche dei futuri livelli di prezzo, nel caso le misure in vigore siano abrogate. Inoltre, i prezzi all’esportazione applicati dai produttori esportatori cinesi nel quadro del regime di perfezionamento attivo sottoquotavano i prezzi dei produttori comunitari del 44 % nel PI e, anche se non li avessero sottoquotati, erano comunque prezzi di dumping.
8. Conclusioni circa la probabilità del persistere del dumping
(29)
Poiché la RPC dispone di consistenti capacità di produzione inutilizzate e attualmente esporta nella Comunità solo per il perfezionamento attivo, si può ragionevolmente presumere che, nel caso di un’abrogazione delle misure in vigore, il mercato comunitario sarà investito da notevoli volumi supplementari del prodotto in esame.
(30)
L’inchiesta ha rivelato che le esportazioni dalla RPC sono tuttora effettuate a prezzi di dumping e che il margine di dumping misurato durante il PI era persino superiore a quello accertato nel precedente riesame. Date le circostanze del caso, è ragionevole pensare che il dumping persisterà probabilmente in futuro.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA COMUNITARIA
(31)
Vi sono due produttori del prodotto in esame nella Comunità. Il produttore comunitario diverso dal denunciante, Lenzing AG («l’altro produttore comunitario»), sostiene la domanda di riesame. Durante il PI i due produttori rappresentavano insieme il 100 % della produzione di aldeide furanica della Comunità. Entrambe le società hanno risposto al questionario e hanno cooperato totalmente all’inchiesta. Pertanto, i due produttori comunitari costituiscono l’industria comunitaria ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base. Per motivi di riservatezza, i dati relativi ai risultati dell’industria comunitaria sono riportati solo in forma indicizzata.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO COMUNITARIO
1. Consumo comunitario
Tabella 1 Consumo comunitario
2000
2001
2002
PI
Tonnellate
38 699
45 005
38 007
41 513
Indice
100
116
98
107
Variazione annua
16
- 16
9
(32)
Il consumo comunitario è stato determinato in base al volume combinato delle vendite effettuate dall’industria comunitaria nella Comunità, delle importazioni dalla RPC in regime di perfezionamento attivo e delle importazioni da altri paesi terzi. Il consumo comunitario di aldeide furanica è aumentato sensibilmente tra il 2000 e il 2001, mentre nel 2002 è ritornato più o meno al livello del 2000. Pertanto, tra il 2000 e il PI il consumo comunitario del prodotto in esame è aumentato del 9 %. L’andamento del consumo è legato al fatto che l’aldeide furanica viene utilizzata anche per produrre alcole furfurilico. La produzione e la vendita di alcole furfurilico sono aumentate nel 2001, ma sensibilmente diminuite nel 2002, provocando così una corrispondente flessione nel consumo di aldeide furanica. Nel PI la vendita e la produzione di alcole furfurilico sono ritornate a salire come pure il consumo di aldeide furanica.
2. Importazioni dalla PRC
a) Volume, quota di mercato e prezzi
(33)
In base alle informazioni fornite da Eurostat, dal 2001 le importazioni dalla RPC sono avvenute solo in regime di perfezionamento attivo. Questa pratica era già iniziata nel 2000, quando il 75 % circa delle importazioni dalla RPC erano nel quadro di tale regime. Nel periodo considerato, ossia tra il 2000 e il PI, i volumi del prodotto in esame importati dalla RPC sono passati da 3 198 a 5 167 tonnellate, con un incremento del 61,6 %. Nel 2002 le vendite di alcole furfurilico sono scese sensibilmente, ma sono poi riaumentate nel PI. Nel periodo considerato la quota di mercato delle importazioni dalla RPC è aumentata dall’8,2 % al 12,4 %. Le fluttuazioni delle importazioni di aldeide furanica dalla RPC possono essere dovute in una certa misura all’andamento della produzione di alcole furfurilico, ma questo fattore non giustifica da solo l’enorme incremento di volume delle importazioni, soprattutto durante il PI, e della loro quota di mercato. Il prezzo medio delle importazioni dalla RPC è passato da 648,68 EUR/tonnellata nel 2000 a 508,65 EUR/tonnellata nel PI, con una flessione nel periodo considerato del 21,6 %. Inoltre, se si confrontano i prezzi unitari dell’aldeide furanica cinese e di quella dei produttori comunitari, si riconosce chiaramente un tendenza all’accentuarsi della sottoquotazione. All’inizio del periodo considerato, nel 2000, i prezzi cinesi erano inferiori a quelli dei produttori comunitari del 4,4 %; nel PI lo scarto era del 44,1 %.
Tabella 2
Importazioni dalla RPC in regime di perfezionamento attivo
2000
2001
2002
PI
Volume in tonnellate
3 198
4 143
2 450
5 167
Valore indicizzato
100
130
77
162
Quota di mercato
8,3 %
9,2 %
6,4 %
12,4 %
Prezzo in EUR/tonnellata
648,68
678,48
540,06
508,65
Valore indicizzato
100
104,6
83,3
78,4
3. Situazione economica dell’industria comunitaria
a) Produzione
Tabella 3 Produzione comunitaria
2000
2001
2002
PI
Indice
100
94
87
85
Variazione annua
- 5,8
- 7,3
- 2,2
(34)
La produzione dell’industria comunitaria è calata ogni anno nel periodo considerato, poiché nel PI era del 15 % più bassa che nel 2000. Nel 2000 uno dei produttori comunitari ha cessato la produzione di aldeide furanica in uno dei suoi stabilimenti.
b) Capacità di produzione e utilizzazione degli impianti
Tabella 4 Capacità della Comunità
2000
2001
2002
PI
Indice
100
104
100
99
Variazione annua
3,9
- 3,4
- 1,2
(35)
La capacità di produzione è diminuita lievemente nel periodo considerato, dopo un aumento del 3,9 % nel 2001 rispetto al 2000. La cessata produzione di aldeide furanica in un impianto nel 2000 non è rispecchiata nei dati sulla capacità sopra riportati, poiché la società interessata considera tuttora tale impianto come facente parte della sua capacità di produzione; il che significa che, all’occorrenza, la produzione può essere ripresa rapidamente.
Tabella 5
Utilizzazione degli impianti
2000
2001
2002
PI
Indice
100
91
87
86
(36)
La tabella che precede indica che l’utilizzazione degli impianti dell’industria comunitaria è scesa ogni anno nel periodo considerato, poiché nel PI era del 14 % più bassa che nel 2000.
c) Vendite nella Comunità
Tabella 6 Volume delle vendite
2000
2001
2002
PI
Indice
100
96
87
87
Variazione annua
- 4,4
- 9,4
0,3
(37)
Le vendite dell’industria comunitaria ad acquirenti indipendenti della Comunità sono diminuite del 13 % tra il 2000 e il PI. La flessione è stata particolarmente significativa tra il 2000 e il 2002, quando l’industria comunitaria ha aumentato i prezzi per compensare il drastico aumento di costo delle materie prime. Nel PI l’industria comunitaria è riuscita a bloccare questa tendenza riducendo i prezzi onde evitare ulteriori perdite dei volumi di vendita.
d) Prezzi
Tabella 7 Prezzi di vendita dell’industria comunitaria
2000
2001
2002
PI
Indice
100
127
135
134
Variazione annua
27,2
6,0
- 0,6
(38)
I prezzi dell’aldeide furanica applicati dall’industria comunitaria sono aumentati in media del 35 % tra il 2000 e il 2002, quando questa ha cercato di compensare il drastico aumento di costo delle materie prime.
e) Quota di mercato
Tabella 8 Quota di mercato dell’industria comunitaria
2000
2001
2002
PI
Indice
100
82
88
81
(39)
La quota di mercato detenuta dall’industria comunitaria è scesa del 19 % tra il 2000 e il PI. La flessione più forte si è registrata tra il 2000 e il 2001. Nel 2002 il consumo di aldeide furanica è calato sensibilmente, soprattutto a causa della riduzione nella produzione di alcole furfurilico. Anche le vendite di aldeide furanica dell’industria comunitaria sono diminuite nel 2002. Tuttavia, la diminuzione delle vendite dell’industria comunitaria è stata relativamente contenuta rispetto al calo del consumo di aldeide furanica nello stesso anno. Pertanto, nel 2002 la quota di mercato dell’industria comunitaria è aumentata. Nel PI il consumo di aldeide furanica, come pure le importazioni dalla RPC, sono nuovamente aumentati, mentre le vendite dell’industria comunitaria sono rimaste più o meno allo stesso livello dell’anno precedente. Di conseguenza, la quota di mercato dell’industria comunitaria si è ridotta.
f) Scorte
Tabella 9 Livello delle scorte
2000
2001
2002
PI
Indice
100
103
128
122
Variazione annua
3,5
23,3
- 4,1
(40)
La tabella che precede indica che il livello delle scorte dell’industria comunitaria è aumentato del 22 % nel periodo considerato. Tale aumento è stato particolarmente accentuato tra il 2001 e il 2002, quando ha toccato il 24 %. Le scorte rappresentavano, in volume, il 9,4 % delle vendite dell’industria comunitaria nell’UE nel 2000, ma sono passate al 13,3 % nel PI.
g) Redditività
Tabella 10 Redditività
2000
2001
2002
PI
Indice
100
235
133
146
Variazione annua
135,1
- 43,5
9,3
(41)
Complessivamente la redditività dell’industria comunitaria si è mantenuta ad un livello relativamente buono nel periodo considerato. Tuttavia, la ragione principale di questo dato complessivo è costituita dal fatto che il produttore comunitario che sostiene la denuncia ha realizzato, durante tutti gli anni qui considerati, utili eccezionalmente elevati, mentre gli utili del denunciante sono calati drasticamente (8,2 punti percentuali) nello stesso periodo. L’altro produttore comunitario ricava l’aldeide furanica, come prodotto accessorio, dalla produzione di pasta di viscosa, mentre il denunciante utilizza i gusci di mandorla come materia prima principale. Il prezzo dei gusci di mandorla ha subito un aumento vertiginoso tra il 2000 e il 2002 (51 %), riducendo fortemente il margine di utile del denunciante, mentre il costo delle materie prime dell’altro produttore comunitario è aumentato solo di poco. L’aumento delle spese generali, amministrative e di vendita del denunciante è stato modesto in termini assoluti (5,5 % tra il 2000 e il PI), cosicché la causa principale della sua perdita di redditività è costituita dall’aumento di costo della materia prima. Il tentativo di compensare tale aumento di costi incrementando i prezzi dell’aldeide furanica ha determinato una riduzione delle vendite.
h) Cash flow
Tabella 11 Cash flow
2000
2001
2002
PI
Indice
100
141
104
107
Variazione annua
41,1
- 26,0
2,5
(42)
Il cash flow ha seguito una tendenza simile a quella della redditività, aumentando sensibilmente tra il 2000 e il 2001, ma diminuendo negli anni successivi. In linea con i suoi utili, l’altro produttore comunitario, che sostiene la denuncia, ha registrato un cash flow eccezionalmente buono nel periodo considerato, mentre il denunciante ha subito una chiara flessione (- 42,7 %) nello stesso periodo.
i) Investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
Tabella 12 Investimenti
2000
2001
2002
PI
Indice
100
93
63
98
Variazione annua
- 6,8
- 32,8
55,9
(43)
Gli investimenti sono diminuiti considerevolmente tra il 2000 e il 2001 per poi aumentare nuovamente nel PI, quando l’altro produttore comunitario ne ha realizzati di consistenti nella linea di produzione della pasta di viscosa (l’aldeide furanica è un sottoprodotto del processo di produzione di tale pasta). Gli investimenti del denunciante si sono ridotti dell’80 % nel periodo considerato. L’inchiesta ha rivelato che l’utile sul capitale investito si è deteriorato nel periodo considerato, in linea con l’andamento della redditività.
Tabella 13
Utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
2000
2001
2002
PI
Indice
100
207
38
34
Variazione annua
107,4
- 81,7
- 11,0
(44)
La tabella che precede, che si riferisce solo al denunciante, rivela un chiaro deterioramento dell’utile sul capitale investito nel periodo considerato. L’altro produttore comunitario, sostenitore della denuncia, appartiene ad un gruppo di società il cui nucleo di attività principale non contempla l’aldeide furanica. In effetti, l’aldeide furanica è un piccolo sottoprodotto di una delle linee principali di produzione del gruppo. La società non è pertanto in grado di calcolare un congruo utile sul capitale investito nell’aldeide furanica. A causa del deterioramento della redditività e del cash flow, la capacità del denunciante di ottenere capitali è peggiorata sensibilmente nel periodo considerato. Questo peggioramento trova un chiaro riscontro negli investimenti del denunciante, che sono crollati (- 80 %) nel periodo considerato.
j) Occupazione, produttività e salari
Tabella 14 Occupazione
2000
2001
2002
PI
Indice
100
75
84
82
Variazione annua
- 25,0
12,1
- 2,7
(45)
La tabella che precede rivela una contrazione dell’occupazione del 18 % nel periodo considerato. Il calo dell’occupazione nel 2000/2001 rispecchia la cessazione della produzione di aldeide furanica in un impianto.
(46)
La produttività è cresciuta del 4 % nello stesso periodo, come indica la tabella che segue:
Tabella 15
Produttività
2000
2001
2002
PI
Indice
100
126
104
104
Variazione annua
25,6
- 17,4
0,5
(47)
Nel periodo considerato i salari medi dei dipendenti dell’industria comunitaria sono aumentati del 6 %, ossia meno del tasso medio di inflazione rilevato nella Comunità
Tabella 16
Salari
2000
2001
2002
PI
Indice
100
99
97
106
Variazione annua
- 0,8
- 1,9
8,7
k) Entità del margine di dumping ed effetti di dumping o sovvenzioni precedenti
(48)
Poiché il dumping ha continuato ad essere praticato a livelli analoghi, se non superiori, a quelli constatati nelle precedenti inchieste (cfr. considerando 1), l’incidenza dell’entità del margine di dumping effettivo sulla situazione dell’industria comunitaria non poteva essere considerata diversa da quella determinata durante tali inchieste.
l) Crescita
(49)
Mentre il consumo nella Comunità è cresciuto del 7 % nel periodo considerato, la produzione, il volume delle vendite e la quota di mercato dell’industria comunitaria sono diminuiti. Allo stesso tempo, il volume e la quota di mercato delle importazioni dalla RPC sono aumentati considerevolmente. Se ne deduce che l’industria comunitaria non ha beneficiato completamente della crescita del mercato nel periodo considerato.
4. Effetti di altri fattori
a) Prezzi delle materie prime
(50)
La considerevole ascesa del prezzo della materia prima utilizzata dal denunciante nel biennio 2001-2002 ha avuto, naturalmente, un impatto negativo sulla sua redditività in questi anni. Tuttavia, la situazione è cambiata nel PI, quando i prezzi della materia prima sono calati. Ne consegue che le fluttuazioni dei prezzi della materia prima, benché possano aver contribuito a determinare la situazione precaria dell’industria comunitaria nel periodo considerato, non erano tanto incisive da causarle il pregiudizio subito durante il PI.
b) Attività di esportazione dell’industria comunitaria
(51)
Secondo i dati Eurostat, le esportazioni totali del prodotto in esame dalla Comunità verso paesi terzi sono state insignificanti nel periodo considerato, essendo ammontate a una o due tonnellate l’anno. Pertanto, l’attività di esportazione dell’industria comunitaria non può aver contribuito al pregiudizio da questa subito nel periodo considerato.
c) Volumi e prezzi delle importazioni da altri paesi terzi
(52)
In base ai dati forniti da Eurostat, i volumi delle importazioni nella Comunità di aldeide furanica proveniente da paesi terzi diversi dalla RPC e i loro prezzi medi hanno seguito il seguente andamento:
Tabella 17
Importazioni nella Comunità da altri paesi terzi (volume)
(in tonnellate)
2000
2001
2002
PI
Tailandia
167
551
1 481
888
Slovenia
1 227
1 290
1 204
1 410
Sudafrica
4 183
7 852
2 601
3 706
Repubblica dominicana
24 017
25 509
25 157
25 213
Totale
29 594
35 202
30 443
31 217
Tabella 18
Importazioni nella Comunità da altri paesi terzi (prezzo medio)
(EUR/t)
2000
2001
2002
PI
Tailandia
2 150
1 849
5 271
635
Slovenia
694
618
647
635
Sudafrica
1 158
1 558
543
832
Repubblica dominicana
543
1 235
541
452
Media
645
1 294
775
510
(53)
I volumi delle importazioni di aldeide furanica dall’insieme dei paesi terzi diversi dalla RPC sono rimasti relativamente stabili nel periodo considerato, salvo nel 2001, quando le importazioni, soprattutto dal Sudafrica e dalla Repubblica dominicana, sono aumentate a causa del maggior consumo di aldeide furanica per la produzione di alcole furfurilico. Come già rilevato nell’inchiesta originaria, le importazioni dalla Repubblica dominicana sono costituite interamente da spedizioni di una società madre alla controllata europea per la produzione di alcole furfurilico. I prezzi ai quali sono effettuate tali transazioni sono pertanto prezzi di trasferimento tra società collegate e non rispecchiano i reali prezzi del mercato. L’aldeide furanica proveniente dalla Repubblica dominicana non è del resto disponibile sul libero mercato della Comunità. Non sono state pertanto riscontrate indicazioni del fatto che tali importazioni abbiano contribuito a determinare la precaria situazione dell’industria comunitaria. Le importazioni dal Sudafrica, per importanza il secondo paese esportatore di questo gruppo, sono diminuite dell’11 % nel periodo considerato. Durante il PI i prezzi medi all’importazione di tutti questi paesi terzi esclusa la Repubblica dominicana erano sensibilmente superiori a quelli delle importazioni per il perfezionamento attivo dalla RPC. Si conclude pertanto che, benché le altre importazioni possano aver contribuito alla precaria situazione dell’industria comunitaria, i loro volumi e prezzi sono tali da non far ritenere sostanziale il loro effetto.
5. Conclusioni sulla situazione dell’industria comunitaria
(54)
In seguito all’istituzione delle misure antidumping la situazione dell’industria comunitaria si è stabilizzata, ma resta fragile. La produzione, le capacità di produzione e le vendite dell’industria comunitaria sono diminuite, come pure i prezzi e la quota di mercato. Gli investimenti, l’utile sul capitale investito e l’occupazione sono anch’essi diminuiti, mentre le scorte sono aumentate, in particolare tra il 2001 e il 2002, seguendo il calo delle vendite e della quota di mercato. La redditività e il cash flow sono migliorati in media nel periodo considerato, ma dal 2001 sono in diminuzione. Non si può concludere, pertanto, in base agli indicatori di pregiudizio, di trovarsi di fronte ad una chiara situazione di pregiudizio. Va inoltre sottolineato che la situazione dei due produttori comunitari differisce sensibilmente, in quanto il denunciante si trova in una posizione molto più precaria dell’altro produttore comunitario che sostiene la denuncia. Una parte del pregiudizio subito dal denunciante può essere stata causata dai prezzi delle materie prime. In queste circostanze e in considerazione anche del fatto che le importazioni dalla RPC sono avvenute esclusivamente in regime di perfezionamento attivo, non è stato possibile accertare una situazione di persistenza del pregiudizio causato dalle importazioni in dumping. Si è pertanto esaminato se, nel caso di un’abrogazione delle misure, vi fosse il rischio di reiterazione del pregiudizio.
F. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(55)
Si ricorda che ai considerando 29 e 30 si era concluso che la scadenza delle misure poteva determinare un aumento notevole delle importazioni dalla RPC nella Comunità.
(56)
In effetti, il volume delle importazioni in dumping per il perfezionamento attivo è aumentato notevolmente nel periodo considerato. Come si è già rilevato, con ogni probabilità senza le misure antidumping in vigore verrebbero immessi sul mercato comunitario quantitativi ancora maggiori del prodotto in esame a prezzi molto bassi, sottoquotando notevolmente i prezzi dell’industria comunitaria. Attualmente la differenza di prezzo tra il prodotto importato dalla RPC e il prodotto venduto dall’industria comunitaria è superiore al 40 %.
(57)
Come indicato al considerando 26, si ritiene che le capacità di produzione inutilizzate esistenti nella RPC siano sufficienti a soddisfare l’intera domanda di aldeide furanica della Comunità. Se le misure in vigore dovessero essere abrogate, vi è il rischio reale che una porzione significativa delle capacità inutilizzate della RPC sia impiegata per invadere il mercato comunitario di aldeide furanica cinese. A quanto pare, non vi sono altri mercati che possano assorbire la capacità cinese.
(58)
Se si analizza il probabile impatto di un siffatto incremento di importazioni a basso prezzo sulla situazione dell’industria comunitaria, si nota che l’arrivo improvviso di un grande quantitativo di importazioni in dumping provocherebbe immediatamente una forte depressione dei prezzi sul mercato comunitario, in quanto l’industria comunitaria cercherebbe certamente in un primo tempo di conservare la quota di mercato e la produzione attuali, erodendo così la propria redditività e rischiando di accumulare perdite. È chiaro che in questo scenario i produttori comunitari subirebbero un pregiudizio grave a causa delle importazioni in dumping e rischierebbero persino di non sopravvivere alla situazione.
(59)
In base alle considerazioni che precedono si conclude che l’abrogazione delle misure in vigore comporterebbe con ogni probabilità la reiterazione del pregiudizio causato dalle importazioni in dumping dalla RPC.
G. INTERESSE DELLA COMUNITÀ
1. Osservazione preliminare
(60)
Ai sensi dell’articolo 21 del regolamento di base, si è proceduto ad esaminare se la proroga delle misure antidumping attualmente in vigore fosse contraria all’interesse della Comunità. La determinazione dell’interesse della Comunità si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte, ovvero dell’industria comunitaria, degli importatori e operatori commerciali e degli utilizzatori e fornitori del prodotto in esame.
(61)
Va ricordato che nelle inchieste precedenti, l’adozione delle misure non è stata considerata contraria all’interesse della Comunità. Inoltre, l’inchiesta attuale è effettuata in previsione della scadenza e analizza perciò una situazione in cui misure antidumping sono già in vigore.
(62)
Su questa base si è esaminato se, nonostante le conclusioni sulla probabilità di persistenza del dumping e di reiterazione del pregiudizio, non esistano ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non è nell’interesse della Comunità.
2. Interesse dell’industria comunitaria
(63)
L’industria comunitaria ha dato prova di essere un’industria vitale, capace di adeguarsi al mutare delle condizioni del mercato. Ciò trova conferma in particolare nel fatto che, quando sono state ripristinate le condizioni per una concorrenza reale, ossia dopo l’istituzione di misure antidumping sulle importazioni originarie della RPC, la situazione dell’industria comunitaria si è stabilizzata e ha registrato un andamento positivo. L’industria comunitaria dovrebbe essere in grado di continuare a compensare l’aumento di prezzo delle materie prime attraverso i prezzi da essa applicati. Tuttavia, si può concludere che, se cesserà l’applicazione di misure antidumping, la sua situazione con ogni probabilità si deteriorerà gravemente e si presenterà chiaramente la possibilità di ulteriori chiusure di impianti.
3. Interesse degli importatori/operatori commerciali indipendenti
(64)
La Commissione ha inviato questionari a sette importatori/operatori commerciali indipendenti. Un unico importatore/operatore ha collaborato all’indagine. Nella risposta al questionario, questa società ha spiegato che la soppressione delle misure aumenterebbe la scelta di fornitori, poiché essa potrebbe in tal caso vendere anche aldeide furanica cinese sul mercato comunitario. L’obiettivo delle misure antidumping non è quello di impedire le importazioni dalla RPC nella Comunità, ma di garantire che esse non vengano effettuate a prezzi di dumping pregiudizievoli. Sono inoltre disponibili sul mercato varie altre fonti di approvvigionamento. Infine, la proroga delle misure non inciderebbe seriamente sulle attività dell’importatore/operatore commerciale in questione, che ha realizzato utili ogni anno del periodo considerato.
(65)
Tenendo conto del basso livello di cooperazione degli importatori e operatori commerciali della Comunità nonché delle osservazioni ricevute dall’importatore/operatore che ha collaborato, si conclude che le misure in vigore non penalizzano indebitamente gli importatori o gli operatori commerciali e che pertanto il mantenimento delle misure avrebbe lo stesso risultato.
4. Interesse degli utilizzatori
(66)
La Commissione ha inviato questionari a 16 utilizzatori industriali di aldeide furanica. Un unico utilizzatore ha collaborato all’indagine. Nella risposta al questionario la società ha spiegato che la maggior parte dell’aldeide furanica da essa impiegata come materia prima per la produzione di alcole furfurilico le viene fornita dalla società madre avente sede nella Repubblica dominicana. Solo il venir meno di queste forniture obbligherebbe la società a cercare altri fornitori, che essa sceglierebbe innanzitutto tra i produttori della Comunità.
(67)
Alla luce dello scarso livello di reazione al questionario e delle osservazioni dell’unico utilizzatore che ha collaborato, si conclude che il mantenimento delle misure non avrebbe un impatto significativo sugli utilizzatori.
5. Aspetti relativi alla concorrenza
(68)
Va notato che, oltre all’aldeide furanica dei due produttori comunitari, competono sul mercato comunitario importazioni originarie di Tailandia, Slovenia (all’epoca dei fatti non ancora membro della Comunità europea), Sudafrica e Repubblica dominicana. Qualora le misure in vigore venissero abrogate, è improbabile che la situazione della concorrenza migliorerebbe. Al contrario, si rischierebbe di eliminare, almeno parzialmente, i produttori comunitari dal mercato, poiché questi avrebbero grandi difficoltà ad operare ai prezzi ai quali viene attualmente venduta l’aldeide furanica cinese. Altri fornitori incontrerebbero probabilmente le stesse difficoltà a competere con il prodotto originario della RPC. Di conseguenza, non vi sono elementi che indichino che la proroga delle misure avrebbe un effetto negativo sulla situazione della concorrenza nel mercato comunitario.
6. Conclusione relativa all’interesse della Comunità
(69)
Alla luce delle considerazioni che precedono, si conclude che non esistono motivi validi attinenti all’interesse della Comunità per non prorogare le misure antidumping in vigore.
H. DISPOSIZIONI FINALI
(70)
Tutte le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento del dazio antidumping attualmente in vigore nei confronti delle importazioni di aldeide furanica originarie della RPC. A seguito di tale comunicazione, non sono state ricevute osservazioni, entro il termine stabilito, in grado di modificare le suddette conclusioni.
(71)
Consegue da quanto sopra esposto che è opportuno mantenere le misure antidumping attualmente in vigore nei confronti delle importazioni di aldeide furanica originarie dalla RPC, consistenti in un dazio specifico pari a 352 EUR/tonnellata,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di 2-furaldeide (anche detta aldeide furanica o furfurolo), classificata al codice NC 2932 12 00, originaria della Repubblica popolare cinese.
2. L’importo del dazio applicabile è di 352 EUR per tonnellata.
3. In caso di deterioramento delle merci prima della loro immissione in libera pratica e qualora, per questa ragione, il prezzo effettivamente pagato o pagabile subisca una riduzione proporzionale ai fini della determinazione del valore in dogana, a norma dell’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione (6), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base del summenzionato paragrafo 2, è ridotto di una percentuale corrispondente alla riduzione del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
4. Salvo diversa disposizione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 25 aprile 2005.