ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2006
o státní podpoře C 12/05 (ex N 611/03), kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass AG
(oznámeno pod číslem K(2006) 6587)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2007/656/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na nařízení Rady (ES) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (1), zejména s ohledem na článek 9 uvedeného nařízení,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na jejich stanoviska,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 15. prosince 2003, který byl zaregistrován dne 18. prosince 2003, oznámilo Německo Komisi plánovanou investiční podporu ve prospěch společnosti e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) čímž splnilo oznamovací povinnost ohledně velkých jednotlivých projektů ve víceodvětvovém rámci regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 1998 (dále jen „VOR 1998“) (3). Komise si dne 23. ledna a 27. února 2004 vyžádala doplňující informace. Německo podalo požadované informace dopisem ze dne 13. února 2004 zaregistrovaným téhož data a dopisem ze dne 4. března 2004 zaregistrovaným téhož data.
(2)
Dne 20. dubna 2004 schválila Komise pod spisovou značkou C (2004) 1350 v konečném znění míru podpory oznámenou podle VOR 1998 ve prospěch společnosti e-glass AG.
(3)
Dopisem ze dne 25. října 2004, který byl zaregistrován dne 26. října 2004 sdělilo Německo Komisi, že část informací o vlastnících společnosti e-glass AG obsažených v původním oznámení byla nesprávná, a požádalo Komisi o změnu rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(4)
Dopisem ze dne 8. února 2005, který byl zaregistrován dne 9. února 2005, předalo Německo doplňující informace.
(5)
Dopisem pod spisovou značnou D/51447 ze dne 24. února 2005 poskytla Komise Německu příležitost předložit stanovisko k záměru Komise zrušit rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 a zahájit formální vyšetřovací řízení. Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 4. března 2005, který byl zaregistrován dne 8. března 2005.
(6)
Dopisem ze dne 20. dubna 2005, pod spisovou značkou C(2005) 1114 v konečném znění, informovala Komise Německo, že rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory ve prospěch společnosti e-glass AG. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(7)
Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005.
(8)
Komise obdržela stanovisko zainteresovaných stran dopisem ze dne 3. října 2005, který byl zaregistrován dne 4. října 2005, dopisem ze dne 7. října 2005, který byl zaregistrován dne 10. října 2005 a dopisem ze dne 10. října 2005, který byl zaregistrován téhož data. Komise předala stanovisko Německu a poskytla mu možnost se k němu vyjádřit. Německo předalo své stanovisko dopisem ze dne 22. listopadu 2005, které bylo zaregistrováno dne 25. listopadu 2005.
2. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(9)
Německo zamýšlí udělit regionální investiční podporu akciové společnosti e-glass AG (dále jen „e-glass“) na zřízení nové výrobny plaveného skla pro další zpracování v Sasku-Anhaltsku.
2.1 Příjemce a změna vlastnické struktury
(10)
Předmětem podnikání společnosti e-glass je podle zápisu v rejstříku „výroba, zušlechťování a prodej plochého skla všeho druhu“.
(11)
Dne 15. prosince 2003 byla oznámena tato struktura podílů:
-
Luxfinpart S.A., Lucembursko s podílem [...] (5) %,
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Německo s podílem [...],
-
Advokát Heckmann s podílem [...] jakožto svěřenský správce německého podniku („zřizovatel svěřenství“).
V případě společnosti Luxfinpart S.A. založené v roce 1997 se jedná o investiční společnost, pro niž se oznámený záměr jevil v okamžiku oznámení jako čistá finanční investice.
V případě společnosti Semco založené v roce 1997 se jedná o dalšího zpracovatele plaveného skla. Společníky jsou subjekty Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, každý s podílem [...].
Zřizovatelem svěřenství je [...], který provádí další zpracování a čeření skla a plaveného skla. Podíly zřizovatele svěřenství na společnosti se nacházejí v [...] a ve vlastnictví [...].
(12)
Dopisem ze dne 25. října 2004 upozornilo Německo Komisi na to, že oznámení obsahuje nesprávné údaje o jednom z vlastníků společnosti e-glass a o jeho činnosti na trhu s plaveným sklem (6).
(13)
Dopisem ze dne 8. února informovalo Německo Komisi o změně vlastnické struktury společnosti e-glass, která je účinná od 21. prosince 2004. Komisi bylo sděleno, že společnost Luxfinpart S.A. prodala své podíly společnosti Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Německo („Trösch“). Trösch kromě toho zakoupil [...], takže jeho podíl ve společnosti e-glass činí [...] .
(14)
Trösch je německá holdingová společnost skupiny Trösch, jejíž sídlo se nachází v Bernu ve Švýcarsku. Trösch je většinovým společníkem společností Euroglas S.A., Hombourg (Francie) a Euroglas GmbH, Haldensleben (Německo). Skupina Trösch vyrábí plavené sklo a vyvíjí rovněž činnost v oboru zpracování plaveného skla.
(15)
Advokát Heckmann, který působí jako zřizovatel svěřenství německého podniku, převedl s účinkem od 21. prosince 2004 své podíly na společnost AD Augento GmbH, Stuttgart (Německo) („AD-GmbH“). [...] (7).
(16)
Po transakci ze dne 21. prosince 2004 má vlastnická struktura společnosti e-glass následující podobu:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Třetí vlastník (držbu podílů má v rámci svěřenského vztahu společnost AD-GmbH)
[...] %
2.2 Záměr
(17)
Záměr je prováděn v obci Sülzetal-Osterweddingen v podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Maximální regionální míra hrubé podpory činí 28 % nebo ve výjimečných případech 35 % pro velké podniky (8). Počátkem investičních projektů byl 15. duben 2003, termínem dokončení měl být 31. prosinec 2005. Žádost o podporu byla podána před počátkem realizace záměru.
(18)
Záměrem byla stavba nového závodu na výrobu plaveného skla pro další zpracování. Plavené sklo je zdaleka nejobvyklejším druhem plochého skla; dalšími druhy plochého skla jsou např. lité sklo, zrcadlové sklo a tabulové sklo (angl. „sheet glass“). Na plavené sklo připadá v celosvětovém měřítku podíl více než 80 % celkové výroby plochého skla (9). V EHP převyšuje podíl plaveného sklo s největší pravděpodobností významně hodnotu 80 %. Trh plaveného skla se obecně dělí na dva stupně: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a zpracování plaveného skla (stupeň 2).
(19)
Pro výrobu surového plaveného skla se nejprve vyrobí nekonečný skleněný pás, přičemž sklovina vtéká na vrstvu roztaveného cínu. Tím se docílí naprosto rovných povrchů skleněných tabulí. Po vychlazení se sklo nařeže a je připraveno k expedici. Surové plavené sklo se zpravidla dále zpracovává (zušlechťuje) a používá se všude tam, kde je zapotřebí plochého skla, zejména ve stavebnictví a při výrobě vozidel.
(20)
Nový závod bude první výrobnou plochého skla společnosti e-glass. Výroba měla být zahájena v [...] a v [...] měl být závod schopen plné produkce. Po ukončení zahajovací fáze [...] má předpokládaná roční kapacita činit přibližně [...] tun (brutto) plaveného skla pro další zpracování.
(21)
Způsobilé náklady projektu činí 121 milionů EUR a lze je rozdělit takto:
Položka
Způsobilé náklady v eurech
Pozemky
[...]
Budovy
[...]
Vnější zařízení
[...]
Stroje a zařízení
[...]
Nehmotné statky (Software)
[...]
Celkem
121 000 000
(22)
Podle oznámení projekt přímo přispěje k vytvoření 186 pracovních míst včetně 10 pracovních míst pro osoby v učebním poměru. Kromě toho se očekává, že v podporovaném regionu samotném a v regionech, které s ním hraničí, nepřímo vznikne 358 pracovních míst (na úrovni NUTS II).
2.3 Míra podpory
(23)
Německo zažádalo o schválení plánované podpory s hrubou mírou dosahující až 35 % celkových způsobilých nákladů ve výši 121 milionů EUR.
2.4 Opatření podpory
(24)
Podpora ve prospěch společnosti e-glass zahrnuje
-
investiční příspěvek na základě rámcového plánu společného úkolu Spolku a spolkových zemí „Zlepšení regionální hospodářské struktury“ ve spojení s 32. rámcovým plánem Spolku a spolkových zemí. Příslušná ustanovení 32. rámcového plánu společného úkolu jsou stejná jako ustanovení předchozího, 31. ámcového plánu společného úkolu, který Komise schválila do konce roku 2006 (10),
-
investiční příplatek na základě zákona o investičních příplatcích z roku 1999, který byl Komisí schválen pro výrobu nebo nákup investičního majetku hodnot, pokud byly realizovány před rokem 2005 a ve spojení s určitým investičním záměrem (11). Německo si vyhradilo užití možné následné úpravy k doplnění zákona o investičních příspěvcích z roku 1999,
-
ručení za bankovní úvěr na základě úpravy podpor schválené v roce 1991 (12).
(25)
Německo potvrdilo, že byly dodrženy podmínky schválené mapy regionální podpory a výše zmíněných schválených úprav podpor (13).
3. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
3.1 Nesprávné údaje
(26)
Dopisem ze dne 25. října 2004 informovalo Německo Komisi, že některé údaje podané v původním oznámení o vlastnících společnosti e-glass byly nesprávné. Německo a obchodní vedení společnosti e-glass tvrdí, že si toho nebyly vědomy až do okamžiku, kdy Komise vydala své rozhodnutí.
(27)
Nové informace se týkají jednoho z vlastníků společnosti e-glass (Luxfinpart S.A.) a jeho činnosti na zpracovatelském trhu (stupeň 2). V původním oznámení byly uvedeni tři vlastníci, z nichž dva již byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), zatímco třetí vlastník byl považován pouze za investora (Luxfinpart S.A.), který nevyvíjí činnost na trhu výroby plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) ani na zpracovatelském trhu (stupeň 2). Podle správných informací podaných Německem dopisem ze dne 25. října 2004 byli všichni tři vlastníci společnosti e-glass v okamžiku oznámení činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2).
(28)
Od března 2003 udržovala společnost Luxfinpart S.A. obchodní vztahy se společností [...]. [...] podniká v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2). Společnost [...] nesla hospodářské riziko podílu společnosti Luxfinpart ve společnosti e-glass. Zároveň se [...] smluvně zavázala odebrat [...] % objemu výroby společnosti e-glass.
3.2 Důsledky nesprávných informací pro posouzení
(29)
V původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 byl trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) definován jako relevantní. Třebaže dva ze tří vlastníků společnosti e-glass byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), předalo Německo důkazní prostředky, jež Komisi umožnily závěr, že se analýza může omezit na trh stupně 1.
(30)
Komise měla k dispozici kopie návrhů smluv mezi společností e-glass a jistým nezávislým odběratelem. Ze smlouvy s nezávislým odběratelem vyplývalo, že pro něj platí tytéž podmínky a modality jako pro vlastníky - odběratele. Proto byl nasnadě závěr, že s vlastníky - odběrateli a dalšími odběrateli činnými na následném trhu bylo nakládáno stejně, takže by podpora neměla žádný vliv na zpracovatelské trhy a Komise by nemusela zahrnout zpracovatelský trh (stupeň 2) do definice relevantního trhu. Dále byla uplatněna premisa, že trhy výroby (stupeň 1) a zpracování (stupeň 2) procházejí týmž vývojem, neboť plavené sklo je nejdůležitějším polotovarem pro zpracovatelský trh.
(31)
Informace předložené Německem dne 25. října 2004 však ukázaly, že výše zmíněná smlouva nebyla oproti informaci obsažené v oznámení uzavřena s nezávislým odběratelem, nýbrž se subjektem, který byl v okamžiku oznámení jedním z nepřímých vlastníků společnosti e-glass, totiž se společností [...], která vyvíjí podnikatelskou činnost v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2).
Proto již nebyl udržitelný závěr, že by podpora na zpracovatelský trh (stupeň 2) neúčinkovala narušujícím způsobem, a že by tudíž Komise nemusila přihlédnout k vývoji na zpracovatelském trhu. Z nových informací vyplývá, že Komise musí při posouzení slučitelnosti opatření podpory brát v úvahu zpracovatelský trh (stupeň 2) .
(32)
Jelikož nesprávné informace ovlivnily základ pro vymezení relevantního trhu, popřípadě relevantních trhů, a tudíž měly vliv na faktor hospodářské soutěže a v konečném důsledku i na přípustnou maximální míru podpory podle VOR 1998, je třeba nesprávné informace považovat za rozhodující činitel pro rozhodnutí ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999.
(33)
Podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 „Komise může poté, co poskytla dotyčnému členskému státu příležitost předložit své připomínky, zrušit […] rozhodnutí, pokud bylo založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí. Před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí zahájí Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 4 odst. 4 […].“
(34)
Před zrušením původního rozhodnutí, které spočívalo na nesprávných informacích, jež představovaly rozhodující faktor pro rozhodnutí, a před vydáním nového rozhodnutí zahájila Komise - podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 - dne 20. dubna 2005 formální vyšetřovací řízení.
4. STANOVISKO ZAINTERESOVANÝCH STRAN
(35)
Po výzvě k předložení stanoviska podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES obdržela Komise stanoviska od tří soutěžitelů.
(36)
První zainteresovaná strana, Společnost Saint-Gobain, zastává názor, že Komise nesmí nechat bez povšimnutí vývoj na trhu, který jí byl znám v okamžiku vydání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory podle článku 87 Smlouvy o ES a podle VOR 1998. Komise tudíž nesmí v tomto formálním vyšetřovacím řízení založit své posouzení pouze na středním ročním přírůstku viditelné spotřeby v období let 1997 až 2002. Podle názoru společnosti Saint-Gobain musí Komise vzhledem k nesprávným informacím obsaženým v oznámení vzít nyní za základ období let 1999 až 2004 jakožto relevantní období pro zjištění míry podpory.
(37)
Podle společnosti Saint-Gobain byl střední přírůstek viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování v posledních pěti letech negativní (1999-2004: -0,62 %) a tudíž je nutno tento trh definovat jako „trh, který se absolutně zmenšuje“ ve smyslu bodu 7.8 VOR 1998.
(38)
Společnost Saint-Gobain zastávala dále názor, že Komise - již při vydání rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 - měla vzít nutně v úvahu prognózy růstu, zejména proto, že naznačovaly významnou změnu středního přírůstku viditelné spotřeby. Společnost Saint-Gobain upozorňuje, že Komise sama požaduje od oznamujícího členského státu odhady a prognózy vývoje viditelné spotřeby daného produktu za tři účetní období následující po oznámení (srov. bod 5.4.2. části 5 přílohy VOR 1998).
(39)
Podle společnosti Saint-Gobain by měl relevantní trh zahrnout trh zpracovaného skla (stupeň 2). V této věci však je relevantní jen část celkového trhu zpracovaného skla. Společnost Saint-Gobain nejprve rozlišuje mezi trhy automobilového skla a běžného skla (stavební sklo), neboť podle jejího názoru se technologie výroby automobilového skla, jakož i zákaznická základna a způsob marketingu a prodeje automobilového skla zásadně liší od technologie, zákaznické základny a způsobu marketingu a prodeje skla užívaného ve stavebnictví. Tento podnik pak dále rozděluje odvětví stavebního skla na čtyři zvláštní trhy: i) tabule izolačního skla (dvojí a vícenásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla). Jelikož sklo ke zhotovování tabulí izolačního skla (dvojí zasklení) představuje z kvantitativního hlediska zhruba 80 % spotřeby plaveného skla v běžném obchodě (bez automobilových aplikací) je podle názoru společnosti Saint-Gobain trh tabulí izolačního skla v dané věci primárním relevantním trhem.
(40)
Ohledně zeměpisného rozšíření uvedených trhů argumentuje společnost Saint-Gobain, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) je třeba pokládat za trhy zahrnující celé Společenství. Pro trhy ostatních výrobků, zejména tvrzeného skla a tabulí izolačního skla zřejmě neexistují jasné indikátory existence trhu přítomného v celé EU. Podle všeho se u odpovídajících trhů jedná spíše o národní nebo dokonce regionální trhy, což v podstatě vyplývá z vyšších dopravních nákladů. Při současných cenách dvojitých tabulí nedovolují vysoké dopravní náklady dopravu na větší vzdálenosti a - pokud je to společnosti Saint-Gobain známo - všichni výrobci dodávají odběratelům tabule izolačního skla do vzdálenosti zhruba 250 km až 300 km od výrobního závodu. Proto by se mělo podle společnosti Saint-Gobain vycházet u tabulí izolačního skla z národních, popřípadě i z regionálních trhů.
(41)
Společnost Saint-Gobain se vyjadřuje i k hodnocení odhadovaného počtu nových pracovních míst vytvořených díky daným investicím. Společnost Saint-Gobain poukazuje na to, že plánovaný závod na výrobu plaveného skla v Osterweddingen leží ve vzdálenosti 40 km od již existujícího závodu na výrobu plaveného skla, jejž provozuje Euroglas. Jedním ze tří vlastníků podílů ve společnosti Euroglas je společnost Trösch. Díky možným synergiím mezi těmito dvěma výrobními závody a vzhledem ke skutečnosti, že je nový závod společnosti e-glass vybaven nejmodernější technikou, bude společnost e-glass podle výpovědi společnosti Saint-Gobain potřebovat pro svůj závod pravděpodobně méně než 120 pracovníků (včetně osob v učebním poměru).
(42)
Druhá zainteresovaná strana, […] (14), předložila aktualizované číselné údaje ohledně trhu plaveného skla pro další zpracování (Společenství, objem a hodnota), jež Komise použila ve svém rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. Dále byl vysloven názor, že Komise musí brát zřetel na situaci na německém trhu. Předkládá proto údaje o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v Německu (2001-2004).
(43)
Druhá zainteresovaná strana dále poznamenává, že je mimořádně obtížné získat aktuální čísla o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v e Společenství, že však tato čísla odrážejí trend v odvětví plaveného skla pro další zpracování. Zdůrazňuje, že trend reflektovaný údaji o odvětví plaveného skla pro další zpracování odpovídá trendu na trhu zpracovaného skla, jelikož je plavené sklo pro další zpracování bez výjimky dále zpracováváno a kolísání mezi vývozem a dovozem zpracovaného skla ze Společenství a do Společenství lze pominout.
(44)
Druhá zainteresovaná strana se vyjadřuje též k tomu, jak Komise vyhodnotila faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“. Za prvé tvrdí, že bylo stavbou srovnatelného výrobního závodu na výrobu plaveného skla společnosti Trösch v Hombourgu ve Francii vytvořeno 168 nových pracovních míst. Za druhé poznamenává, že společnost Trösch poskytuje společnosti e-glass administrativní, technickou, obchodní a jinou pomoc a může podpořit vedení závodu a nabídnout školení. Z tohoto důvodu bude počet nových pracovních míst v rámci záměru společnosti e-glass dokonce nižší než 168.
(45)
Třetí zainteresovaná strana, společnost Pilkington, zaujímá stanovisko k referenčnímu období, jež musí být zohledněno při výpočtu faktoru hospodářské soutěže. Podle jejího názoru Komise nyní nepokračuje v původním šetření, nýbrž provádí nové šetření. Komise je zároveň povinna vzít v úvahu nejnovější údaje, jež jsou k dispozici. Proto je třeba vzít za základ vyhodnocení pětileté období od roku 1999 do roku 2004.
(46)
Společnost Pilkington dále tvrdí, že relevantním trhem výrobků je trh zpracovaného skla pro běžný obchod, nikoli pro automobilové aplikace. Na tento trh připadá zdaleka největší podíl izolačního tabulového skla. Podle společnosti Pilkington nezahrnuje zeměpisné rozšíření relevantního trhu zpracovaného skla (stupeň 2) celé Společenství, nýbrž jen Německo (případně nanejvýše Německo a bezprostředně sousedící oblasti).
5. STANOVISKO NĚMECKA
(47)
Německo zaujalo dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005, stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení.
(48)
Ohledně časového období relevantního pro analýzu sdílí Německo stanovisko Komise obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005, že je třeba zohlednit údaje z období let 1997 až 2002 jelikož se jedná o nejnovější údaje, jež byly k dispozici k okamžiku oznámení.
(49)
Německo navrhuje rozdělit trh stupně 2 na trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), trh vícevrstvého sklo a trh technického skla. Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) se užívá v automobilovém průmyslu i ve stavebnictví, vícevrstvé sklo se oproti tomu užívá převážně jen ve stavebnictví. Jelikož všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, měly by být za relevantní trhy považovány jen tyto dílčí trhy. Německo dále předkládá informace o zastupitelnosti těchto výrobků na straně nabídky.
(50)
Podle názoru Německa zahrnuje trh stupně 2 pro bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo celé území EHP. Navíc předkládá informace o pozitivním vývoji těchto trhů za léta 1997 až 2002.
(51)
Dopisem ze dne 22. listopadu 2005, který byl zaregistrován dne 25. listopadu 2005, předložilo Německo stanovisko k reakcím soutěžitelů společnosti e-glass. Zdůrazňuje, že je třeba zachovat referenční období 1997-2002, neboť lze zohlednit pouze informace, jež byly známy k okamžiku oznámení. Zahájením formálního vyšetřovacího řízení pokračuje dle jeho názoru Komise v posuzování, jež bylo zahájeno po oznámení v prosinci 2003.
(52)
Německo předložilo určité informace o vývoji trhu plaveného skla pro další zpracování v letech 2003 a 2004, z nichž vyplývá, že se jednalo o vývoj pozitivní. Ukazují též, že nejvýznamnější výrobci plaveného skla plánují zvýšení svých výrobních kapacit, což je důkazem pro dobré vyhlídky na tomto trhu.
(53)
Ohledně trhu zpracovaného skla (stupeň 2) zastává Německo i nadále stanovisko, že tento trh nemá být zahrnut do analýzy. Německo tvrdí, že velmi významný podíl plaveného skla pro další zpracování je prodáván přímo na trhu a že vlastníci podílů ve společnosti e-glass budou nabízet plavené sklo pro další zpracování za běžné tržní ceny. Podpora se tudíž nijak neprojeví na trhu stupně 2.
(54)
Co se týče vymezení relevantního trhu, vznáší Německo námitky proti názoru, že je relevantní pouze trh vícevrstvého skla a zdůrazňuje, že relevantní trh zaujímá celé území EHP a měl by zahrnovat jak trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), tak i trh vícevrstvého skla.
(55)
Německo předkládá kromě toho informace o dopravních nákladech na plavené sklo pro další zpracování a na zpracované plavené sklo. Procentní podíl plaveného skla pro další zpracování na dopravních nákladech je vyšší než podíl zpracovaného skla, neboť zpracované sklo je dražší. To svědčí pro definici trhu zahrnující celé území EHP. Německo kromě toho tvrdí, že se oblasti odbytu zpracovaného skla v EHP překrývají, což připouští závěr, že tento trh zaujímá celé území EHP.
(56)
Německo zaujímá stanovisko k tvrzení soutěžitele, že je nutno upravit faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“, jelikož společnost Trösch může využívat synergií mezi výrobním závodem společnosti e-glass a dalšími závody skupiny podniků v regionu. V podrobnějším rozboru argumentuje Německo, že není možné vytvořit takovéto synergie, jelikož je společnost Trösch pouze jedním ze tří vlastníků podílů, kteří jsou soutěžiteli na trhu zpracovaného skla. Dále předkládá správné odhadované hodnoty počtu pracovníků a zdůrazňuje, že porovnání jednotlivých závodů způsobem, jakým to činí soutěžitelé, je nevhodné a může vést k nesprávným závěrům.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1 Předběžné poznámky
(57)
Dne 20. dubna 2004 schválila Komise podporu ve prospěch společnosti e-glass ve výši oznámené dne 15. prosince 2003 Německem . Jelikož Německo po vydání rozhodnutí sdělilo, že původní oznámení obsahovalo určité nesprávné informace, rozhodla Komise dne 20. dubna 2005 zahájit vzhledem ke zrušení původního rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 formální vyšetřovací řízení a vydat rozhodnutí nové.
(58)
Rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 obsahuje úplné posouzení uvedeného oznámení. Zmíněné posouzení bylo převzato do tohoto rozhodnutí s výjimkou oněch částí, jež musí být na základě informací předaných Německem dne 25. října 2004 opraveny a byly předmětem rozhodnutí ze dne 20. dubna 2005 o zahájení řízení.
(59)
Německo oznámilo podporu ve prospěch společnosti e-glass dne 15. prosince 2003; toto oznámení bylo zaregistrováno dne 18. prosince 2003. Podle bodu 40 víceodvětvového rámce regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 2002 (15) (VOR 2002) se záměry posuzují podle kriterií platných k okamžiku oznámení: „…, platí víceodvětvový rámec podpory od 1. ledna 2004. Platný víceodvětvovový rámec podpory je použitelný do 31. prosince 2003. Oznámení, které Komise zaregistrovala před 1. lednem 2004, jsou však posuzována podle kritérií platných v okamžiku oznámení.“ Posouzení podpory ve prospěch společnosti e-glass se proto provádí podle kritérií stanovených v VOR 1998.
(60)
K tomuto posouzení se použijí fakta, číselné údaje a skutkový stav k okamžiku oznámení dne 15. prosince 2003.
(61)
Komise musí rozhodnout ex-ante na základě prognóz a odhadu údajů pro daný trh. Ani členský stát nemá pro rozhodnutí o podpoře k dispozici jiné informace než fakta, číselné údaje a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení. Výše podpory nebudou později upravovány, pokud číselné údaje ex post po několika letech ukáží, že se trh například vyvíjel jinak. V dané věci musí sice Komise vydat rozhodnutí dva a půl roku po původním oznámení, její posouzení se však opírá o skutečnosti a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení.
(62)
Referenčním obdobím v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 bylo období let 1997 až 2002. Soutěžitelé společnosti e-glass uplatnili názor, že musí být za základ pro analýzu vzato jiné referenční období, aby se zohlednily novější údaje, jež jsou již k dispozici. Jelikož mezi původním a nynějším oznámením uplynula určitá doba, mohly se skutkové stavy změnit, mohlo dojít k určitému vývoji trhů a příslušná fakta jsou jiná než fakta původně předpokládaná. Z uvedených důvodů nemůže Komise tento vývoj ve svém posouzení zohlednit.
6.2 Existence podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
(63)
U daného opatření se jedná státní podporu nebo podporu poskytnutou z veřejných prostředků ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (viz část 2.4. tohoto rozhodnutí). Podpora skýtá společnosti e-glass výhodu, protože by jinak tento podnik musil veškeré investice financovat z vlastních prostředků. Jelikož jsou značná množství plaveného skla dodávána do zahraničí, existuje na trhu s plaveným sklem přeshraniční obchod. Tím v určitých případech zkreslují finanční výhody poskytnuté daným podnikům hospodářskou soutěž způsobem, jenž může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise tudíž dospěla v tomto posouzení k závěru, že oznámené opatření podpory poskytnuté společnosti e-glass představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
6.3 Oznamovací povinnost
(64)
Jelikož jsou naplněny kumulativní podmínky bodu 2.1 čísla i) VOR 1998, platí pro záměr podpory oznamovací povinnost a musí být zjištěna přípustná maximální míra podpory v souladu s ustanoveními VOR 1998. Komise poukazuje na to, že podpora spočívá na třech režimech regionální podpory, jež již Komise schválila. Nejedná se tudíž o takzvanou podporu ad-hoc ve smyslu bodu 2 pokynů o státních podporách s regionálními cíli (16), jejíž zásadní slučitelnost se slučitelným trhem musí být přezkoumána zvlášť. Přezkumná povinnost Komise se omezuje spíše na slučitelnost hrubé míry podpory ve výši 35 %, o níž bylo zažádáno, podle kriterií VOR 1998.
6.4 Posouzení na základě VOR 1998
(65)
Maximální přípustnou míru podpory podle VOR 1998 pro daný záměr je třeba zjistit na základě přípustné regionální maximální míry podpory, která platí k okamžiku oznámení podpory pro danou podporovanou oblast.
(66)
Pro Sülzetal-Osterweddingen, sídlo společnosti e-glass, činí maximální hrubá míra regionální podpory pro velké podniky přibližně 28 %. Jsou-li však kumulativně splněny určité podmínky, může být maximální hrubá míra podpory zvýšena na 35 %. Na návrh spolkové země může být se souhlasem Společného programu spolkové vlády a spolkových zemí „Zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (podvýbor SP) v odůvodněných výjimečných případech poskytnuta vyšší míra podpory pro strukturálně zvláště účinná opatření ve prospěch sídel určitých podniků. Podle informací předaných Německem jsou tyto podmínky splněny, neboť podvýbor SP vyhověl návrhu Saska-Anhaltska dne 23. července 2003 (17).
(67)
Z tohoto důvodu platí v tomto případě regionální hrubá maximální míra podpory ve výši 35 %. K výpočtu přípustné maximální míry podpory pro daný záměr je nutno tuto maximální míru podpory opravit podle ustanovení VOR 1998 o různé hodnoty, které vyplývají z užití tří faktorů hodnocení, a to faktoru hospodářské soutěže (T), který zohledňuje situaci na relevantním trhu daného výrobku, faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ (I) a faktoru „regionální účinek“ (M).
6.4.1 Faktor hospodářské soutěže
(68)
Schválení podpory podnikům v odvětvích hospodářství s nadměrnou strukturální kapacitou v sobě skrývá zvláštní nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Ke zjištění faktoru hospodářské soutěže musí tudíž Komise prozkoumat, zda bude plánovaný záměr prováděn v odvětví nebo dílčím odvětví hospodářství, v němž existuje nadměrná strukturální kapacita.
(69)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobku výrobky investičních projektů a ty výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.
(70)
Plavené sklo je daleko nejběžnější druh plochého skla; Jelikož plavené sklo nemůže být z důvodu specifického výrobního postupu a vlastností tohoto výrobku nahrazeno na straně nabídky ani poptávky jinými druhy plochého skla (např. tabulovým sklem, vzorovaným sklem, zrcadlovým sklem), je třeba trh plaveného skla považovat za samostatný trh výrobku (18). Tento trh výrobku se dále dělí na dva stupně, které je třeba posoudit zvlášť: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) na straně jedné a další zpracování plaveného skla (stupeň 2) na straně druhé (19).
(71)
Analýza v rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004 vedla k závěru, že v tomto zvláštním případě je nutno posoudit pouze trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) (20). V důsledku nesprávné informace o vlastnických poměrech nelze tento závěr přijmout, takže je nutno zahrnout zpracovatelský trhu (stupeň 2) do definice relevantních trhů, jelikož by podpora na tomto stupni mohla rovněž narušit hospodářskou soutěž.
(72)
V dalším textu je nejprve zkoumán trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a poté trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2).
(73)
Prozkoumání trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(74)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.
(75)
Z důvodu relativně vysokých nákladů na dopravu plaveného skla pro další zpracování (21) nezahrnují odbytové trhy jednotlivých výrobních závodů celé území EHP. Tyto odbytové trhy přestavují spíše soustředné kruhy kolem jednotlivých výrobních závodů; poloměr těchto kruhů je určován dopravní cestou, která je ještě přijatelná z ekonomického hlediska a zpravidla nečiní více než 500 km, nejvýše však 1 000 km pro převážně užívanou pozemní dopravu. Jelikož však v EHP již existuje více než 50 výrobních závodů evropských výrobců plaveného skla a jejich odbytové trhy se vzájemně překrývají, tyto závody společně pokryjí celé území EHP.
(76)
Ke zjištění, zda z důvodu tohoto překrývání jednotlivých trhů existují v různých oblastech EHP podobné soutěžní podmínky, Komise zkoumala, zda zde existují oddělené trhy, na nichž by se mohly nezávisle na jiných trzích odbytu vytvořit zvláštní ceny, nebo zda vývoj cen v EHP sleduje v podstatě jednotné základní paradigma. Za tímto účelem porovnala Komise na základě dostupných statistických údajů Eurostatu cenový vývoj tuny produkce plaveného skla v nejvýznamnějších členských státech, a to ve Francii, v Německu, Itálii, ve Velké Británii a ve Španělsku, za léta 1997 až 2002, jakož i v Belgii (z důvodu chybějících údajů) za léta 1999 až 2002. Tyto údaje ukazují, že vývoj hodnoty plaveného skla pro další zpracování v jednotlivých členských státech vykazuje pro léta 1997 až 2002 vysokou korelaci. Takovýto paralelní vývoj umožňuje závěr, že mají odběratelé plaveného skla dostatek možností obrátit se na výrobce v jiných členských státech, což představuje dostatečnou indicii pro jednotný zeměpisný trh.
(77)
Závěr: Komise konstatuje, že zeměpisný trh plaveného skla pro další zpracování zahrnuje celé území EHP (22).
(78)
Nejnižší stupeň klasifikace NACE, která odpovídá výrobě plaveného skla pro další zpracování, je třída 26.11 NACE „Výroba plochého skla“. Na plavené sklo pro další zpracování připadá podíl výrazně přesahující 80 % celkové výroby plochého skla v EHP, takže lze tento výrobek považovat za typického představitele třídy 26.11 NACE. V odvětví plochého skla se však kapacita měří na základě využitelných (prodejných) kapacit (23). Tato metoda měření není srovnatelná s měřením kapacity v celém zpracovatelském průmyslu.
(79)
Komise proto zastává názor, že situaci ohledně kapacity trhu plaveného skla pro další zpracování nelze použít pro posouzení faktoru hospodářské soutěže (24).
(80)
Při nedostatku údajů o vytížení kapacity se Komise opírá podle bodu 3.4 VOR 1998 o údaje o viditelné spotřebě, chce-li zjistit, zda je investice umísťována na zmenšujícím se trhu. Za zmenšující je považován trh výrobků tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci vzestupu relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(81)
K viditelné spotřebě plaveného skla pro další zpracování za léta 1997-2002 má Komise k dispozici následující údaje:
Plavené sklo pro další zpracování - trh ve Společenství
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Střední roční přírůstek
Celková spotřeba (v milionech tun) ve Společenství (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Průměrná cena za tunu (v eurech) ve Společenství (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Hodnota celkové spotřeby (v milionech eur)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Za léta 1997-2002 činil střední roční přírůstek hodnoty celého zpracovatelského průmyslu v EHP 4,8 %. Prahová hodnota, při jejímž nedosažení se měl podle bodu 7.8 VOR 1998 předpokládat zmenšující trh, činí tudíž 4,4 %. Evropský trh plaveného skla pro další zpracováním dosáhl v témže období středního ročního přírůstku hodnoty ve výši 5,28 %, a tudíž výrazně převyšuje průměr EHP (27). Komise navíc na základě dostupných údajů Eurostatu/COMEXTu o obchodu uvnitř Společenství zkoumala, zda vývoj hodnoty viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování zaznamenaný v jednotlivých členských státech tento výsledek potvrzuje, a může tuto otázku zodpovědět kladně.
(83)
Pozitivní vývoj trhu plaveného skla pro další zpracování se odráží v chování výrobců, neboť na evropském trhu, který je koncentrován na několik málo velkých výrobců plaveného skla (28), bylo v posledních letech investováno do nových výrobních zařízení ve Francii (2001 - Pilkington/Interpane), v Belgii (2001 - Glaverbel/Scheuten) a v Itálii (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.
(85)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobků výrobky investičních projektů a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.
(86)
V dané věci však musí být trh zpracovaného skla (stupeň 2) dále rozdělen, aby bylo možno identifikovat příslušné výrobky a vymezit relevantní trh. Jednoznačně lze rozlišit dvě obecné kategorie, které nejsou zastupitelné z hlediska spotřebitelů ani výrobců: automobilové sklo a stavební sklo (30). Oba tyto výrobky vytvářejí své zvláštní oddělené trhy výrobků, neboť se jejich technologie, zákaznická základna a způsob prodeje navzájem značně liší. Trh stavebního skla lze dále rozdělit na tyto dílčí trhy: i) vícevrstvé sklo (dvojité a několikanásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla).
(87)
Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo jsou z pohledu výrobce zastupitelné, neboť výrobci mohou výrobu v krátké době a bez většího zvýšení nákladů přesměrovat na tyto různé výrobky. Podle Německa vyrábějí přibližně 70 % až 80 % zpracovávaného skla pro stavebnictví výrobci, kteří zároveň nabízejí oba výrobky: bezpečnostní sklo i vícevrstvé sklo. Dále je třeba upozornit na to, že bezpečnostní sklo lze prodávat jako finální výrobek i jako polotovar pro výrobu vícevrstvého skla. Navíc je prodej a distribuce bezpečnostního a vícevrstvého skla pro stavebnictví často prováděn souběžně.
(88)
Bylo by tudíž mylné domnívat se v souladu s názorem předneseným soutěžiteli v závěrech jejich stanovisek, že je nutno omezit relevantní trh výlučně na tabule izolačního skla.
(89)
Komise poukazuje na to, že všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (VSG a ESG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nikoli však technické sklo nebo automobilové sklo.
(90)
Závěr: Komise dospívá k závěru, že se u relevantního trhu výrobku jedná o dílčí trh stupně 2, a to o trh bezpečnostního skla (VSG a ESG) a vícevrstvého skla pro stavebnictví s následujícími kódy PRODCOM: 26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.), 26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.) a 26121330 (vícevrstvá izolační zasklení).
(91)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.
(92)
Podle Německa je nutno stejně jako u trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) vycházet z předpokladu, že trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) zaujímá celé území EHP.
(93)
Soutěžitelé společnosti e-glass tvrdili ve svém stanovisku, že u zpracovaného skla (stupeň 2) je třeba vycházet z národních trhů, popřípadě jen z regionálních trhů, neboť vysoké dopravní náklady znemožňují prostorově širší distribuci.
(94)
Podle důkazních prostředků předložených Německem je zákaznická základna vlastníků podílů ve společnosti e-glass na relevantním trhu vymezeném v bodech 85-90 větší, než jen národní či vnitrostátní, a zahrnuje různé oblasti EHP (31).
(95)
Odbytové trhy představují soustředné kruhy a zpracované sklo je navzdory relativně vysokým dopravním nákladům dodáváno na velké vzdálenosti (32). Tyto soustředné kruhy se vzájemně překrývají a pokrývají celé území EHP. Kromě toho na území EHP neexistují různé technické normy nebo právní překážky obchodu se zpracovaným sklem (stupeň 2) a dováží se tam přibližně 20 % německé produkce.
(96)
Stejně jako v dřívějších rozhodnutích o kontrole fúzí a o podporách vychází Komise z toho, že na trh pro zpracované sklo (stupeň 2) je třeba nahlížet jako na trh obdobný trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) jakožto na trh zahrnující celé území EHP.
(97)
Ve věci podpory Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 ze dne 17. srpna 2000 dospěla Komise k závěru, že trh VSG a pokoveného skla včetně izolačního skla zahrnuje celé území EHP.
(98)
Bod zdůvodnění 16 rozhodnutí v řízení o kontrole fúzí IV/M/1230 Glaverbel/PPG zní: „Ohledně obecného obchodu ve věci Pilkington-Techint/SIV ponechala Komise přesnou definici zeměpisného trhu otevřenou. Komise poukázala na to, že zejména stříbřené sklo a vrstvené (lepené) sklo je velkými výrobci dopravováno na velké vzdálenosti. Proto je podle názoru stran zcela oprávněné definovat tyto trhy rovněž jako trhy zahrnující celé území EU. Strany tvrdily, že tento závěr platí i pro tvrzené sklo a tabule izolačního skla, neboť všichni velcí výrobci vyvíjejí podnikatelskou činnost přinejmenším v rámci celé EU a tržní podmínky v různých členských státech jsou dostatečně homogenní. Výsledky průzkumu Komise v této věci potvrdily, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) skla zahrnují celé území EU. Pro trhy ostatních výrobků v segmentu všeobecného obchodu nejsou výsledky tak jednoznačné.“
(99)
Proto by bylo vnitrostátní vymezení zeměpisného trhu pro stupeň 2, jak to navrhla společnost Pilkington ve svém stanovisku, v rozporu s prohlášením, které podnik předložil při šetření ve věci fúze.
(100)
Závěr: Komise dospívá k závěru, že zeměpisný trh zpracovaného skla (stupeň 2) v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví zahrnuje celé území EHP. Podle Komise není důvod k závěru, že je nutno trh zpracovaného skla vymezit zeměpisně jinak než trh plaveného skla pro další zpracování.
(101)
Komise poukazuje na to, že nejsou k dispozici žádné údaje o vytížení kapacity na trhu stupně 2, popřípadě že žádné takové údaje neexistují. Potřebné informace o (ročním) objemu výroby a maximální (roční) výrobní kapacitě závodů v EHP, které zpracovávají plavené sklo pro další zpracování na bezpečnostní sklo a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nelze získat ani od Eurostatu, ani od výzkumných ústavů či odvětvových sdružení.
(102)
Podle názoru Komise nelze tudíž při zjišťování faktoru hospodářské soutěže zohlednit skutkový stav ohledně výrobní kapacity zpracovaného skla v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví.
(103)
Jak již bylo vyloženo v bodě 80, opírá se Komise při nedostatku údajů o vytížení kapacity na základě bodu 3.4 VOR 1998 při zjišťování, zda je investice umisťována na zmenšujícím se trhu, o údaje o viditelné spotřebě. Podle bodu 7.8 VOR 1998 se trh výrobků považuje za zmenšující tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci růstu u relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
K hodnotě viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování za referenční období 1997-2002 má Komise k dispozici tyto údaje (Zdroje: COMEXT/Eurostat):
Trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) v eurech
PRODCOM
1997
2002
Průměrný roční růst (1997 - 2002)
26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (Vícevrstvá izolační zasklení)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Německo předalo údaje o objemu výroby získané od průmyslového sdružení CPIV (34), podle nichž zaznamenal trh bezpečnostního skla (ESG a VSG) a vícevrstvého skla v referenčním období 1997 až 2002 přírůstek ve výši 5,54 %. Tyto údaje o objemu výroby byly přepočteny na základě dostupných informací o ceně od příjemce a odhadu obratu. Výsledný průměrný hodnotový přírůstek činí 7,6 % na referenční období let 1997 až 2002. Tento údaj je v souladu s výše uvedenými údaji COMEXTu/Eurostatu.
(106)
Příslušné průměrné roční přírůstky hodnoty viditelné spotřeby všech relevantních výrobků (bezpečnostní sklo v podobě VSG a ESG, jakož i vícevrstvé sklo), a to jak každé jednotlivé země, tak i všech zemí společně (viz předchozí tabulku) převyšuje (35) průměrný roční přírůstek celého zpracovatelského průmyslu v EHP za totéž období, který činil 4,8 %.
(107)
Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u trhu plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.
(108)
Posouzení zpracovatelského trhu (stupeň 2) a analýza trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) společně ukazují, že se tyto trhy vyvíjely v referenčním období let 1997 až 2002 týmž směrem a dosáhly přírůstku, který je vyšší než průměrný přírůstek zpracovatelského průmyslu. Komise poukazuje na skutečnost, že je faktor hospodářské soutěže pro oba trhy (stupeň 1 a stupeň 2) vyjádřen koeficientem 1,0, což znamená že je faktor hospodářské soutěže pro celý projekt rovněž nutno vyjádřit koeficientem 1,0 (36).
6.4.2 Faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“
(109)
Prozkoumání poměru kapitálového vkladu a pracovních sil vyložené v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(110)
Podle VOR 1998 má být pomocí faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ dosaženo přizpůsobení přípustné maximální míry podpory projektům, které lépe a účinněji přispívají ke snížení nezaměstnanosti vytvářením relativně vyššího počtu nových pracovních míst, popřípadě zachováním stávajících pracovních míst.
(111)
Podle údajů Německa bude v důsledku uvedeného záměru vytvořeno 186 trvalých pracovních míst, které lze rozdělit takto:
Oblast činnosti
Přímá pracovní místa
Administrativa
3
Prodej
4
Výroba - řízení
8
Výroba - směsi/střepy
11
Výroba - tavící pece (hot end)
27
Výroba - chladící pece (cold end)
31
Výroba - řezání
1
Výroba - sklad/expedice
44
Výroba - jakost/laboratoř
9
Technické služby
38
Pracovní místa osob v učebním poměru
10
Celkem
186
(112)
Tyto odhady se zakládají na porovnání s jiným výrobním závodem, který v době oznámení existoval již nejméně šest let v Sasku-Anhaltsku, a v němž je při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnáno 187 osob (bez osob v učebním poměru). e-glass bude při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnávat poněkud menší počet osob než výrobní závod použitý ke srovnání, neboť společnost e-glass bude určité oblasti (závodní stráž) svěřovat externím dodavatelům a navíc bude využívat nejmodernějších technologií. Komise považuje tyto údaje za věrohodné.
(113)
Investiční náklady ve výši 121 milionů EUR způsobilé pro podporu a vytvoření 186 pracovních míst odpovídají hodnotě 650 538 EUR na jedno pracovní místo. Podle bodu 3.10.2. VOR 1998 je nutno faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ nutno vyjádřit hodnotou 0,8.
6.4.3 Faktor „regionální účinek“
(114)
Prozkoumání faktoru „regionálního účinku“ podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(115)
Faktor „regionální účinek“ zohledňuje hospodářský užitek nové investice pro podporovanou oblast. Vytvoření pracovních míst může podle názoru Komise sloužit jako indikátor příspěvku investičního záměru k regionálnímu rozvoji. Kapitálově náročné investice mohou nepřímo přispět k vytvoření pracovních míst ve vlastní podporované oblasti nebo v oblasti, která s ní hraničí, přičemž se pracovními místy rozumí ta pracovní místa, která vzniknou bezprostředně díky projektu nebo u přímých dodavatelů nebo přímých odběratelů.
(116)
Projekt nepřímo přispěje k vytvoření pracovních míst v těchto oblastech činnosti:
Oblast činnosti
Tvrzená nepřímo vytvořená pracovní místa
LOI (37)
Uznáno
Získávání surovin - soda
24
24
24
Získávání surovin - písek
10
8
8
Získávání surovin - dolomit
2
2
2
Získávání surovin - vápno
2
2
2
Získávání surovin - skleněné střepy
20
15
15
Doprava surovin - písek, vápno a soda
29
29
29
Doprava surovin - zbytek
8
8
8
Doprava - plavené sklo
81
81
81
Další zpracování (drobní podnikatelé)
30
6
6
Provoz a údržba přívodních zařízení - dusík, vodík
5
-
5
Provoz a údržba přívodních zařízení - elektřina, zemní plyn (městské elektrické podniky a plynárny)
3
-
3
Odpadové hospodářství
12
12
12
Spoluvýrobci obalové techniky
28
28
28
Servis, náhradní díly, údržba, opravy (stroje, výrobní zařízení, jeřáby, čerpadla, vytápění, větrání, sanitární zařízení, elektronika, klimatizační technika, dopravní zařízení, vozidla)
60
60
60
Permanentní malířské práce
1
-
1
Údržba/servis počítačů, spojovací techniky a zařízení průmyslové televize
8
8
8
Úklidová služba
5
-
5
Úklid/péče o vnější prostory, zimní úklid
6
5
5
Ostraha/závodní stráž
12
7
7
Kantýna
2
2
2
Dodavatelé náhradních dílů a spotřebního materiálu
10
-
0
Celkem
358
297
311
(117)
Pro oblasti, pro něž byla předložena prohlášení o záměru kontaktovaných podniků, uznává Komise číselné údaje uvedené v těchto prohlášeních (celkem 297 pracovních míst).
(118)
Ohledně dalších 24 pracovních míst nebyla předložena prohlášení o záměru. Prohlášení a číselné údaje předložené Německem se však ve značné míře jeví jako realistické. Pouze v oblasti „dodavatelů náhradních dílů a spotřebního materiálu“ vyvstaly pochybnosti: počet deseti pracovních míst uplatněných v této oblasti se podle názoru Komise jeví jako příliš vysoký, neboť dodávky náhradních dílů se zdají být kryty 60 pracovními místy v oblasti „služeb, náhradních dílů, údržby, oprav…“. Komise proto zohledňuje pouze 14 z celkem 24 pracovních míst nekrytých prohlášením o záměru, čímž se dospělo k celkovému počtu 311 uznatelných nepřímo vytvořených pracovních míst.
(119)
Vzhledem k tomu dospívá Komise k závěru, že ve srovnání se 186 přímo vytvořenými pracovními místy dochází k silnému nárůstu počtu nepřímo vytvořených pracovních míst (o více než 100 %). Podle bodu 3.10.2. čísla i) VOR 1998 je tudíž faktor „regionální účinek“ hodnocen koeficientem 1,5.
6.4.4 Maximální přípustná míra podpory
(120)
S přihlédnutím k výše uvedeným vývodům a na základě údajů předaných Německem zní výpočet maximální míry podpory podle vzorce VOR 1998 takto: hrubá míra 35 % × 1,0 × 0,8 × 1,5 = hrubá míra 42 % omezená maximální mírou regionální podpory v hrubé výši 35 %.
(121)
Míra podpory až do hrubé výše 35 % způsobilých nákladů, kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass, je tudíž slučitelná s maximální přípustnou mírou podpory, jež byla vypočítána na základě VOR 1998.
7. ZÁVĚR
(122)
Oznámená hrubá míra podpory ve výši 35 %, již Německo hodlá poskytnout společnosti e-glass AG, splňuje předpoklady pro to, aby mohla být považována za slučitelnou s víceodvětvovým rámcem regionální podpory pro velké investiční projekty (1998),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí přijaté dne 20. dubna 2004 ve věci N 611/2003 se zrušuje.
Článek 2
Státní podpora ve výši až 35 % hrubých způsobilých nákladů ve prospěch společnosti e-glass, kterou Německo dne 15. prosince 2003 oznámilo Komisi, je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
Provedení podpory se tímto schvaluje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 20. prosince 2006.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 20 dicembre 2006
relativa all’aiuto di Stato C 12/05 (ex N 611/03) a cui la Germania intende dare esecuzione a favore di e-glass AG
[notificata con il numero C(2006) 6587 definitivo]
(Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2007/656/CE)
LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 88, paragrafo 2, primo comma,
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
visto il regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell’articolo 93 del trattato CE (1), in particolare l’articolo 9,
dopo aver invitato gli interessati a presentare le proprie osservazioni a norma delle disposizioni (2) di cui sopra e tenuto conto di tali osservazioni,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
(1)
Con lettera del 15 dicembre 2003, protocollata il 18 dicembre 2003, la Germania ha notificato alla Commissione un aiuto agli investimenti a favore di e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) ottemperando così all’obbligo di notifica stabilito nella disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti di investimento del 1998 (di seguito denominata «la disciplina del 1998») (3). In data 23 gennaio e 27 febbraio 2004, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni. Le autorità tedesche hanno trasmesso le informazioni richieste con lettera del 13 febbraio 2004, protocollata lo stesso giorno, e del 4 marzo 2004, protocollata lo stesso giorno.
(2)
Il 20 aprile 2004 la Commissione ha autorizzato [riferimento C (2004) 1350 definitivo] l’intensità degli aiuti notificata ai sensi della disciplina del 1998 a favore di e-glass AG.
(3)
Con lettera del 25 ottobre 2004, protocollata il 26 ottobre 2004, le autorità tedesche hanno comunicato alla Commissione che una parte delle informazioni sui proprietari di e-glass AG, originariamente trasmesse, era inesatta e ha invitato la Commissione a modificare la decisione del 20 aprile 2004.
(4)
Con lettera dell’8 febbraio 2005, protocollata il 9 febbraio 2005, le autorità tedesche hanno inviato ulteriori informazioni.
(5)
Con lettera del 24 febbraio 2005 (riferimento D/51447), la Commissione ha offerto alle autorità tedesche la possibilità di comunicare osservazioni sulla propria intenzione di revocare la decisione del 20 aprile 2004 e di avviare un procedimento di indagine formale. Le autorità tedesche hanno fatto pervenire il loro parere con lettera del 4 marzo 2005, protocollata l’8 marzo 2005.
(6)
Con lettera del 20 aprile 2005 [riferimento C(2005) 1114 definitivo], la Commissione ha informato le autorità tedesche della decisione di avviare l’indagine ai sensi dell’articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in merito agli aiuti a favore di e-glass AG. La decisione della Commissione sull’avvio del procedimento è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (4). La Commissione ha invitato gli interessati a esprimere le proprie osservazioni.
(7)
Con lettera del 7 giugno 2005, protocollata il 9 giugno 2005, è pervenuto un parere delle autorità tedesche.
(8)
La Commissione ha ricevuto le osservazioni delle parti interessate con lettera del 3 ottobre 2005, protocollata il 4 ottobre 2005, del 7 ottobre 2005, protocollata il 10 ottobre 2005, e del 10 ottobre 2005, protocollata lo stesso giorno. La Commissione ha fatto pervenire le osservazioni alle autorità tedesche e ha dato loro la possibilità di esprimersi al riguardo. Le autorità tedesche hanno inviato la loro opinione con lettera del 22 novembre 2005, notificata il 25 novembre 2005.
2. DESCRIZIONE DELLE MISURE DI AIUTO
(9)
Le autorità tedesche sono intenzionate a concedere alla società per azioni e-glass AG (di seguito denominata «e-glass») un aiuto agli investimenti a finalità regionale per la costruzione di un nuovo impianto di produzione per vetro float grezzo in Sassonia - Anhalt.
2.1. Destinatari e variazione nell’assetto proprietario
(10)
Oggetto sociale di e-glass è, secondo lo statuto, «la fabbricazione, la nobilitazione e la distribuzione del vetro piano di qualsiasi tipo».
(11)
Il 15 dicembre 2003 è stata notificata la seguente struttura degli azionisti:
-
Luxfinpart S.A., Lussemburgo, con una quota pari al [...] (5) %,
-
Semco Glaskooperation GmbH (di seguito «Semco»), Germania, con una quota del [...] %,
-
avvocato Heckmann, con una quota del [...] %, in qualità di amministratore di un’impresa tedesca (di seguito «la fiduciaria»).
Per quanto riguarda Luxfinpart S.A., fondata nel 1997, si tratta di una società di partecipazione finanziaria per la quale il progetto sembrava, al momento della notifica, rappresentare un vero e proprio investimento finanziario.
Per quanto riguarda Semco, fondata nel 1997, si tratta di una azienda di trasformazione del vetro float. Socie sono Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG e Hermann Schüler GmbH & Co. KG, ciascuna con una quota del [...] %.
La fiduciaria è una [...] che trasforma vetro float e lo purifica. Le quote societarie della fiduciaria sono in possesso di [...] e di [...].
(12)
Con lettera del 25 ottobre 2004, le autorità tedesche hanno fatto rilevare alla Commissione che la notifica conteneva dati inesatti su uno dei proprietari di e-glass e sulla sua attività nel mercato del vetro float (6).
(13)
Con lettera dell’8 febbraio, le autorità tedesche hanno informato la Commissione di una variazione nell’assetto proprietario di e-glass in vigore dal 21 dicembre 2004. La Commissione è stata informata del fatto che Luxfinpart S.A. ha ceduto la propria quota di e-glass a Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Germania (di seguito «Trösch»). Trösch ha acquisito inoltre [...] arrivando così a possedere il [...] % delle quote di e-glass.
(14)
Trösch è la società holding del gruppo Trösch la cui sede principale si trova a Berna, Svizzera. Trösch è socia di maggioranza di Euroglas S.A., Hombourg (Francia) e di Euroglas GmbH, Haldensleben (Germania). Il gruppo Trösch produce vetro float e opera nel settore della sua lavorazione.
(15)
L’avvocato Heckmann, amministratore fiduciario di un’azienda tedesca, ha trasferito la sua quota a AD Augento GmbH, Stoccarda (Germania) (di seguito «AD-GmbH») con effetto dal 21 dicembre 2004. [...] (7).
(16)
Dopo la transazione avvenuta il 21 dicembre 2004, la struttura degli azionisti di e-glass è la seguente:
-
Trösch
[...]
-
[...]
[...]
-
proprietario terzo (quota detenuta da AD-GmbH nell’ambito di un rapporto fiduciario)
[...] %
2.2. Il progetto
(17)
Il progetto viene realizzato a Sülzetal-Osterweddingen in un territorio che beneficia di incentivi ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE. Il limite del massimale di intensità regionale ammonta al 28 % lordo o, in casi eccezionali, al 35 % lordo per grandi imprese (8). La data fissata per l’inizio del progetto di investimento era il 15 aprile 2003, mentre la data di conclusione prevista era il 31 dicembre 2005. La domanda per ottenere gli aiuti è stata presentata prima che il progetto fosse avviato.
(18)
Per quanto riguarda il progetto, si tratta della costruzione di un nuovo stabilimento per la fabbricazione di vetro float grezzo. Il vetro float è il tipo di vetro piano di gran lunga più usato; altre categorie di vetro piano sono, per esempio, il vetro grezzo piano, il vetro per specchi e il vetro per vetrate («sheet glass»). Più dell’80 % dell’intera produzione di vetro piano a livello mondiale è costituita da vetro float (9). Nel SEE la percentuale di vetro float potrebbe superare di gran lunga l’80 %. Il mercato del vetro float è generalmente suddiviso in due livelli, precisamente nella produzione di vetro float grezzo (livello 1) e nella sua lavorazione (livello 2).
(19)
La produzione del vetro float grezzo prevede, dapprima, la creazione di un nastro di vetro continuo tramite scorrimento del vetro fuso su uno strato liquido di stagno (flottazione). Ciò consente di produrre superfici di vetro assolutamente piane. Dopo il raffreddamento, il vetro viene tagliato ed è pronto per essere venduto. Il vetro float grezzo viene di norma lavorato (nobilitato) e viene impiegato ovunque sia necessario vetro piano, soprattutto nell’edilizia e nell’industria automobilistica.
(20)
Il nuovo stabilimento sarà il primo sito di produzione di e-glass. La produzione dovrebbe avere inizio nel [...] e lo stabilimento dovrebbe essere completamente operativo nel [...]. Alla fine della fase di avvio [...], la capacità annua di produzione di vetro float grezzo sarà presumibilmente di circa [...] tonnellate (lorde).
(21)
I costi finanziabili del progetto ammontano a 121 milioni di EUR. Si possono distribuire nel modo seguente:
Voci
Costi finanziabili in EUR
Terreno
[...]
Edifici
[...]
Impianti esterni
[...]
Impianti e macchinari
[...]
Valori patrimoniali immateriali (software)
[...]
Totale
121 000 000
(22)
In base alla notifica, il progetto contribuirà direttamente alla creazione di 186 posti di lavoro inclusi 10 posti di formazione. Si prevede inoltre che nella regione ammessa a beneficiare degli aiuti e nei territori confinanti si creino indirettamente 358 posti di lavoro (a livello NUTS II).
2.3. Intensità dell’aiuto
(23)
La Germania chiede l’autorizzazione di un aiuto con una intensità lorda massima del 35 % dei costi totali finanziabili di 121 milioni di EUR.
2.4. Misure di aiuti
(24)
L’aiuto a favore di e-glass comprende:
-
un aiuto agli investimenti sulla base dell’azione di interesse comune «Miglioramenti della struttura economica regionale» in relazione con il 32o programma quadro. Le disposizioni del 32o programma quadro sono identiche a quelle del programma precedente, ossia il 31o programma quadro che la Commissione ha autorizzato fino alla fine del 2006 (10),
-
uno sgravio fiscale sugli investimenti in base alla legge tedesca sugli incentivi agli investimenti del 1999 autorizzato dalla Commissione per la produzione o l’acquisto di beni economici, nella misura in cui dette operazioni siano concluse prima del 2005 e collegate con un progetto di investimenti iniziale (11). La Germania si è riservata il diritto di dare attuazione ad un eventuale regime successivo alla legge sugli incentivi agli investimenti del 1999,
-
una fideiussione per un prestito in base a un regime di aiuti autorizzato nel 1991 (12).
(25)
La Germania ha confermato che verranno rispettate le condizioni della carta degli aiuti a finalità regionale adottate e dei regimi di aiuti (13) summenzionati.
3. AVVIO DEL PROCEDIMENTO
3.1. Dati inesatti
(26)
Con lettera del 25 ottobre 2004, le autorità tedesche hanno informato la Commissione che parte dei dati relativi alla proprietà di e-glass, resi noti nella comunicazione originale, era inesatta. Le autorità tedesche e l’amministrazione di e-glass asseriscono di non essere stati a conoscenza di ciò prima che la Commissione prendesse la sua decisione.
(27)
Le nuove informazioni riguardano uno dei proprietari di e-glass (Luxfinpart S.A.) e la sua attività nel mercato della lavorazione (livello 2). Nella notifica originale erano indicati tre proprietari, due dei quali operavano già nel mercato della lavorazione (livello 2), mentre il terzo proprietario compariva solamente come investitore (Luxfinpart S.A.) non operante nel mercato della produzione di vetro float grezzo (livello 1) e nemmeno nel mercato della lavorazione (livello 2). Secondo le informazioni corrette trasmesse dalle autorità tedesche con lettera del 25 ottobre 2004, tutti e tre i proprietari di e-glass operavano invece, al momento della notifica, nel mercato della lavorazione del vetro (livello 2).
(28)
Dal marzo 2003, la Luxfinpart S.A. intratteneva un rapporto commerciale con [...]. [...] si occupa della lavorazione di vetro float (livello 2). [...] sosteneva il rischio economico della partecipazione di Luxfinpart nella e-glass. [...] si impegnava contemporaneamente per contratto ad acquistare il [...] % della produzione di e-glass.
3.2. Conseguenze sulla valutazione delle informazioni inesatte
(29)
Nella decisione originale del 20 aprile 2004, il mercato del vetro float grezzo (livello 1) era stato definito rilevante. Sebbene due dei tre proprietari di e-glass operassero nel mercato della lavorazione (livello 2), le autorità tedesche hanno trasmesso prove che hanno consentito alla Commissione di decidere che l’analisi poteva essere limitata al livello 1 del mercato.
(30)
La Commissione disponeva di copie delle bozze di contratto tra la e-glass e un acquirente indipendente. Dal contratto con l’acquirente indipendente risultava che per esso valevano le stesse condizioni e modalità vigenti per i proprietari-acquirenti. Si giunse perciò alla conclusione che i proprietari-acquirenti e altri acquirenti operanti nel mercato a monte erano soggetti allo stesso trattamento, che quindi l’aiuto non avrebbe avuto ripercussioni sui mercati della lavorazione e che la Commissione non avrebbe dovuto includere il mercato della lavorazione (livello 2) nella definizione di mercato rilevante. Si dedusse inoltre che i mercati della produzione (livello 1) e della lavorazione (livello 2) seguivano lo stesso sviluppo in quanto il vetro float grezzo costituisce il più importante fattore produttivo per il mercato della lavorazione.
(31)
Le informazioni trasmesse dalle autorità tedesche in data 25 ottobre 2004 dimostravano però che il contratto summenzionato, in contrasto con quanto indicato nella notifica, non era stato stipulato con un acquirente indipendente, ma con una azienda che al momento della domanda era proprietaria indiretta di e-glass, [...] che opera nel mercato della lavorazione del vetro float (livello 2).
Per questo motivo non si è potuto continuare a sostenere che gli aiuti non avrebbero avuto effetti distorsivi sul mercato della lavorazione (livello 2) e che la Commissione poteva quindi non tener conto dei suoi sviluppi. Risulta pertanto chiaro che la Commissione, durante l’analisi della compatibilità delle misure di aiuti, deve considerare il mercato della lavorazione (livello 2).
(32)
Dato che le informazioni inesatte hanno influito sui motivi della definizione dei mercati rilevanti e hanno, per questo, avuto ripercussioni sul fattore concorrenziale e quindi, da ultimo, sulla intensità massima di aiuto ammissibile ai sensi della disciplina del 1998, esse devono essere considerate un fattore determinante nella decisione ai sensi dell’articolo 9 del regolamento (CE) n. 659/1999 («regolamento di procedura»).
(33)
In base all’articolo 9 del regolamento (CE) n. 659/1999 «la Commissione può revocare una decisione […], dopo aver dato allo Stato membro interessato la possibilità di presentare osservazioni, se tale decisione si basava su informazioni inesatte fornite nel corso del procedimento e determinanti ai fini della decisione. Prima di revocare una decisione e di adottarne una nuova, la Commissione avvia il procedimento di indagine formale di cui all’articolo 4, paragrafo 4. […]».
(34)
Prima di revocare la decisione originale basata su informazioni inesatte determinanti ai fini di una decisione e prima di adottare una nuova decisione, in data 20 aprile 2005 la Commissione ha avviato il procedimento di indagine formale previsto dall’articolo 9 del regolamento (CE) n. 659/1999.
4. OSSERVAZIONI DELLE PARTI INTERESSATE
(35)
In seguito all’invito a esprimere il proprio parere ai sensi dell’articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, alla Commissione sono pervenute le osservazioni di tre concorrenti.
(36)
La prima parte interessata, l’impresa Saint-Gobain, ritiene che la Commissione non debba tralasciare eventuali sviluppi del mercato noti al momento in cui è stata adottata la decisione sulla compatibilità degli aiuti di Stato previsti dall’articolo 87 del trattato CE e dalla disciplina del 1998. Di conseguenza la Commissione, in questo procedimento di indagine formale, non doveva basare la propria valutazione semplicemente sul tasso di crescita medio annuo del consumo apparente nel periodo che va dal 1997 al 2002. Secondo Saint-Gobain, la Commissione, tenendo conto delle informazioni inesatte contenute nella domanda, deve ora basarsi sul periodo che va dal 1999 al 2004, decisivo per calcolare l’intensità degli aiuti.
(37)
Secondo Saint-Gobain, il tasso di crescita medio del consumo apparente di vetro float grezzo risulta, negli ultimi cinque anni, negativo (1999-2004: -0,62 %) e quindi il mercato dovrebbe essere definito, ai sensi del punto 7.8 della disciplina del 1998, un settore «in assoluto declino».
(38)
Saint-Gobain ritiene inoltre che la Commissione, già al momento della decisione nell’aprile 2004, avrebbe dovuto considerare le previsioni di crescita, in particolare valutare se esse avrebbero potuto far pensare a una variazione significativa nel tasso di crescita medio annuo del consumo apparente. Saint-Gobain ricorda che la Commissione stessa chiede, allo Stato membro che presenta la notifica, valutazioni e previsioni dell’evoluzione del consumo apparente del prodotto in oggetto per i tre esercizi successivi (cfr. punto 5.4.2 della parte 5 dell’allegato alla disciplina del 1998).
(39)
Stando a quanto affermato da Saint-Gobain, il mercato rilevante dovrebbe comprendere il mercato della lavorazione del vetro (livello 2). Tuttavia, nella fattispecie, è rilevante solo una parte dell’intero mercato del vetro lavorato. Saint-Gobain opera dapprima una distinzione tra i mercati del vetro per il settore automobilistico e quelli del vetro commerciale (vetro da costruzione), perché a suo avviso la tecnologia di produzione del vetro, la base di clientela e il modo di immissione sul mercato per il settore delle auto si differenziano totalmente da quelli del settore del vetro da costruzione. Quindi l’azienda divide il settore del vetro da costruzione in quattro ulteriori mercati: i) lastre thermopan (vetratura doppia e multipla), ii) vetro temprato (vetro di sicurezza), iii) vetro stratificato (vetro di sicurezza) e iv) vetro argentato (specchi). Dato che il mercato generale (non il settore automobilistico) del vetro per lastre thermopan (vetratura doppia) corrisponde, in termini quantitativi, a circa l’80 % del consumo di vetro float, la Saint-Gobain ritiene che il mercato delle lastre thermopan sia, nella fattispecie, quello di primaria importanza.
(40)
Per quanto riguarda la copertura dei mercati succitati, la Saint-Gobain argomenta che i mercati del vetro argentato (specchi) e del vetro stratificato dovrebbero essere considerati a livello comunitario. Per gli altri mercati, in particolare quelli del vetro temprato e delle lastre thermopan, sembrano non esistere indizi precisi di una dimensione comunitaria. Apparentemente, per quanto riguarda i mercati corrispondenti, si tratta piuttosto di mercati nazionali o addirittura regionali la qual cosa è sostanzialmente da ricondurre a costi di trasporto elevati. Con i prezzi attuali dei vetri doppi, i costi elevati non consentono più il trasporto su grandi distanze e, per quanto è noto alla Saint-Gobain, tutti i produttori di vetro forniscono lastre thermopan ad acquirenti a una distanza compresa fra 250 km e 300 km circa dallo stabilimento. Quindi per Saint-Gobain nel caso delle lastre thermopan si devono presupporre dei mercati nazionali o addirittura regionali.
(41)
Saint-Gobain ha presentato osservazioni anche sulla valutazione del numero stimato dei nuovi posti di lavoro che verranno creati grazie agli investimenti. Saint-Gobain sottolinea che lo stabilimento di vetro float progettato avrà sede a Osterweddingen, a 40 km da uno stabilimento di vetro float già esistente gestito dalla Euroglas. Uno dei tre soci di Euroglas è Trösch. Viste le possibili sinergie tra questi due stabilimenti e dato il fatto che il nuovo stabilimento verrà dotato di una tecnologia modernissima, e-glass necessita per il suo stabilimento, a quanto afferma Saint-Gobain, probabilmente di meno di 120 collaboratori (compresi i tirocinanti).
(42)
La seconda parte interessata, [….] (14), ha trasmesso cifre aggiornate sul mercato del vetro float grezzo (a livello comunitario, volume e valore) cui la Commissione ha attinto per adottare la sua decisione del 20 aprile 2004. Si è sostenuto inoltre che la Commissione avrebbe dovuto tenere in considerazione la situazione del mercato tedesco, ed è questo il motivo per cui la seconda parte interessata ha inviato dati su volume e valore del consumo totale di vetro float grezzo in Germania (2001-2004).
(43)
La seconda parte interessata fa inoltre notare che è estremamente difficile ottenere cifre aggiornate su volume e valore del consumo totale del vetro float nell’Unione europea, ma che esse rispecchiano però la tendenza nel settore. Essa sottolinea che la tendenza illustrata dai dati potrebbe corrispondere a quella del mercato del vetro lavorato dato che esso è, senza eccezione, vetro float grezzo e le oscillazioni tra importazioni ed esportazioni di vetro lavorato da e verso la Comunità europea potrebbe essere trascurato.
(44)
La seconda parte interessata esprime anche il proprio parere sulla valutazione del fattore «capitale-lavoro» da parte della Commissione. In primo luogo deduce che la Trösch, attraverso la costruzione di uno stabilimento equivalente a Hombourg in Francia, ha creato 168 nuovi posti di lavoro. In secondo luogo fa notare che la Trösch può fornire alla e-glass orientamenti amministrativi, tecnici, commerciali e altri servizi, sostenere la gestione e offrire misure di formazione e che questo comporterà la creazione, nell’ambito del progetto di e-glass, di un numero di posti di lavoro inferiore a 168.
(45)
La terza parte interessata, l’impresa Pilkington, prende posizione in merito al periodo di riferimento da tenere in considerazione nel calcolo del fattore concorrenziale. A suo avviso, l’indagine della Commissione sta proseguendo su una strada diversa da quella originale. Al contempo la Commissione è però obbligata a tenere in conto i dati disponibili più recenti ed è per questo che è stato scelto il periodo quinquennale che va dal 1999 al 2004.
(46)
Pilkington sottolinea inoltre che il mercato rilevante non è quello del vetro lavorato per il settore automobilistico, ma quello generale. La quota di mercato di gran lunga maggiore spetta alle lastre di vetro isolante. Secondo Pilkington, il mercato rilevante del vetro lavorato (livello 2) non occupa, nella fattispecie, il territorio dell’intera Comunità europea, ma solo quello tedesco (o al massimo il territorio tedesco e le zone direttamente confinanti).
5. OSSERVAZIONI DELLA GERMANIA
(47)
La Germania ha comunicato le proprie osservazioni in merito all’avvio della procedura con lettera datata 7 giugno 2005, protocollata il 9 giugno 2005.
(48)
Per quanto riguarda il periodo rilevante per l’analisi, le autorità tedesche condividono il fatto che la Commissione, nella decisione di avvio del procedimento del 20 aprile 2005, abbia tenuto in considerazione i dati che vanno dal 1997 al 2002 dal momento che si tratta dei dati disponibili più recenti al momento della notifica.
(49)
Le autorità tedesche propongono di operare una distinzione nel mercato di livello 2 tra vetro di sicurezza (ESG e VSG), vetro a pareti multiple e vetro tecnico. Il vetro di sicurezza (ESG e VSG) viene impiegato nell’industria automobilistica e nel settore edile, mentre il vetro a pareti multiple viene usato soprattutto nel settore edile. Dato che tutti e tre i soci di e-glass producono sia vetro di sicurezza (ESG e VSG) che vetro a pareti multiple per il settore edile, questi sono i segmenti di mercato da considerare rilevanti. Le autorità tedesche presentano inoltre informazioni sulla sostituibilità di questi prodotti sul lato dell’offerta.
(50)
Secondo le autorità tedesche, il livello 2 del mercato del vetro di sicurezza (ESG e VSG) e del vetro a pareti multiple si estende all’intero SEE. Esse presentano inoltre informazioni sullo sviluppo positivo di questo mercato negli anni che vanno da 1997 al 2002.
(51)
Con lettera del 22 novembre 2005, protocollata il 25 novembre 2005, le autorità tedesche rendono noto il loro parere sulle reazioni dei concorrenti di e-glass. Sottolineano che il periodo di riferimento deve essere quello dal 1997 al 2002 dal momento che le informazioni da considerare sono esclusivamente quelle disponibili al momento della notifica. Avviando il procedimento di indagine formale, la Commissione ha proseguito un’analisi che era stata iniziata nel dicembre 2003 dopo la notifica.
(52)
Le autorità tedesche hanno fatto pervenire determinate informazioni sullo sviluppo del mercato del vetro float grezzo negli anni 2003 e 2004 dalle quali si evince lo sviluppo positivo di questo mercato. Esse dimostrano inoltre che i maggiori produttori in questo settore progettano un incremento della capacità di produzione e ciò testimonia le buone prospettive sul mercato.
(53)
In riferimento al mercato del vetro lavorato (livello 2), le autorità tedesche sostengono inoltre che esso non deve essere incluso nell’analisi. Sostengono che una percentuale molto elevata del vetro float grezzo viene venduto direttamente sul mercato e che i soci di e-glass lo offriranno a prezzi di mercato. Per questo l’aiuto non avrebbe alcuna incidenza sul mercato di livello 2.
(54)
Per quanto riguarda la definizione del mercato rilevante, le autorità tedesche contestano l’affermazione secondo la quale sarebbe rilevante solo il mercato del vetro a pareti multiple e sottolineano che il mercato rilevante si estende all’intero SEE e dovrebbe comprendere sia il mercato del vetro di sicurezza (ESG e VSG) che quello del vetro a pareti multiple.
(55)
Le autorità tedesche presentano anche informazioni sui costi di trasporto del vetro float grezzo e di quello lavorato. Il vetro float grezzo ha costi di trasporto più elevati di quello lavorato perché quest’ultimo è più costoso. Ciò conforta la definizione di un mercato a livello SEE. Le autorità tedesche avanzano l’ipotesi che le zone di vendita degli impianti di produzione del vetro lavorato si intersechino nel SEE e ciò porta a concludere che il mercato si estende all’intero SEE.
(56)
Le autorità tedesche prendono posizione sull’opinione del concorrente secondo il quale il fattore «capitale-lavoro» deve essere adeguato in quanto Trösch può sfruttare sinergie tra lo stabilimento di e-glass e altri stabilimenti del gruppo presenti nella regione. Nel dettaglio le autorità tedesche spiegano che, dal momento che Trösch è solo uno dei tre soci che compaiono come concorrenti sul mercato del vetro lavorato, non è possibile conseguire tali sinergie. Esse riferiscono inoltre la stima corretta del numero di collaboratori e sottolineano che non è possibile confrontare singoli stabilimenti, cosa che invece fanno i concorrenti, e trarre conclusioni inesatte.
6. VALUTAZIONE DELL’AIUTO
6.1. Osservazioni preliminari
(57)
Il 20 aprile 2004 la Commissione ha concesso l’aiuto a favore di e-glass per un importo pari a quello notificato dalle autorità tedesche il 15 dicembre 2003. Dal momento che le autorità tedesche, dopo l’adozione della decisione, hanno comunicato alla Commissione che certe informazioni contenute nella notifica originaria erano inesatte, e dato che esse erano decisive per la decisione, il 20 aprile 2005 la Commissione ha deciso di avviare un procedimento di indagine formale in merito alla revoca della decisione originale del 20 aprile 2004 e l’adozione di una nuova decisione.
(58)
La decisione del 20 aprile 2004 contiene una valutazione completa della notifica. Questa valutazione è ripresa nella presente decisione, a eccezione delle parti che sono da correggere in base alle informazioni fornite dalle autorità tedesche il 25 ottobre 2004 e che costituivano oggetto della decisione di avviare il procedimento del 20 aprile 2005.
(59)
Le autorità tedesche hanno notificato l’aiuto a favore di e-glass il 15 dicembre 2003 e tale notifica è stata protocollata il 18 dicembre 2003. Secondo il punto 40 della disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti di investimento del 2002 (15) (di seguito «la disciplina del 2002»), i progetti vengono valutati sulla base dei criteri in vigore: «[…] le disposizioni della disciplina si applicano a decorrere dal 1o gennaio 2004. La precedente disciplina multisettoriale sarà applicabile fino al 31 dicembre 2003. Tuttavia, per quanto riguarda gli aiuti notificati alla Commissione prima del 1o gennaio 2004 […] saranno esaminati alla luce dei criteri applicabili al momento della notificazione.» Per questo motivo la valutazione dell’aiuto a favore di e-glass viene fatta in base ai criteri fissati nella disciplina del 1998.
(60)
Per questa valutazione si considerano i fatti, le cifre e le situazioni esistenti al momento della notifica del 15 dicembre 2003.
(61)
La Commissione deve prendere una decisione ex ante basandosi su previsioni e cifre stimate di mercato. Neanche lo Stato membro ha a disposizione, per la decisione sull’aiuto, altre informazioni a eccezione dei fatti, delle cifre e delle situazioni esistenti al momento della notifica. Gli importi degli aiuti non verranno adeguati in seguito anche se le cifre ex post mostreranno, alcuni anni dopo, che ad esempio il mercato è andato sviluppandosi in modo diverso da quanto previsto. Nella fattispecie la Commissione, deve adottare una decisione dopo due anni e mezzo dalla notifica originaria, basando tuttavia la sua valutazione sui fatti e le situazioni esistenti al momento della notifica.
(62)
Il periodo di riferimento della decisione del 20 aprile 2004 sono gli anni compresi tra il 1997 e il 2002. I concorrenti di e-glass hanno affermato che per l’analisi si sarebbe dovuto scegliere un periodo di riferimento più recente. Dato il tempo trascorso tra la notifica originale e la presente decisione, alcune situazioni potevano infatti essersi modificate, il mercato poteva aver subito delle evoluzioni e fatti in ordine al progetto potevano essere valutati diversamente. Tuttavia, per i motivi succitati, nella sua valutazione la Commissione non può tenere in considerazione tali fattori.
6.2. Esistenza di un aiuto ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE
(63)
Per quanto riguarda la misura in questione, si tratta di un aiuto di Stato ovvero concesso mediante risorse statali ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE (sezione 2.4 della presente decisione). L’aiuto conferisce un vantaggio a e-glass in quanto, altrimenti, l’impresa dovrebbe sostenere da sola tutti gli investimenti. Il fatto che notevoli quantità di vetro float vengano consegnate oltre il confine, testimonia di scambi transfrontalieri. I vantaggi finanziari concessi all’impresa in questione potrebbero quindi falsare la concorrenza in maniera tale da incidere sugli scambi tra Stati membri. Conseguentemente, durante la valutazione la Commissione è giunta alla conclusione che la misura notificata rappresenta un aiuto di Stato concesso a e-glass ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.
6.3. Obbligo di notifica
(64)
Dato che si realizzano le condizioni cumulative del punto 2.1, lettera i), della disciplina del 1998, il progetto di aiuto è soggetto a notifica e la sua intensità ammessa deve essere calcolata conformemente alle disposizioni della suddetta disciplina. La Commissione richiama l’attenzione sul fatto che l’aiuto si fonda su tre regimi di aiuti regionali da essa autorizzati. Non si tratta dunque di un cosiddetto aiuto ad hoc ai sensi del punto 2 delle linee di orientamento degli aiuti di stato a finalità regionale (16), di cui deve essere analizzata a parte la compatibilità in linea di principio con il mercato comune. L’obbligo di valutazione della Commissione si limita piuttosto alla compatibilità dell’intensità di aiuto richiesta del 35 % lordo secondo i criteri della disciplina del 1998.
6.4. Valutazione in base alla disciplina del 1998
(65)
L’intensità massima di aiuto autorizzabile, secondo la disciplina del 1998, per il progetto deve essere calcolata sulla base del massimale regionale di aiuti ammissibile che, al momento della notifica dell’aiuto, vale per aiuti regionali nella zona in questione.
(66)
Per Sülzetal-Osterweddingen, sede di e-glass, il tasso massimo di aiuti regionali è del 28 % lordo per le grandi aziende. Se però determinate condizioni si realizzano in termini cumulativi, il tasso può essere aumentato al 35 % lordo. Su richiesta di un Land, con approvazione del comitato dell’azione di interesse comune (Gemeinschaftsaufgabe) denominato «Miglioramento della struttura economica regionale» (di seguito «comitato GA»), in casi eccezionali motivati può essere autorizzato un massimale più elevato per misure particolarmente efficaci dal punto di vista strutturale in favore di luoghi sedi di aziende. Stando alle informazioni fornite dalla Germania, queste condizioni sono realizzate dato che il comitato GA ha accolto la richiesta della Sassonia - Anhalt in data 23 luglio 2003 (17).
(67)
Di conseguenza nel caso presente vale un massimale regionale di aiuti del 35 % lordo. Per calcolare l’intensità degli aiuti massima ammessa per il progetto in questione, tale massimale deve essere corretto, in base alle disposizioni della disciplina del 1998, di diversi valori che risultano dall’applicazione di tre fattori di valutazione, vale a dire il fattore concorrenza (T) riguardante la situazione nel mercato rilevante, il fattore «capitale-lavoro» (I) e il fattore di «impatto regionale» (M).
6.4.1. Il fattore concorrenza
(68)
La concessione di aiuti a imprese in attività con sovraccapacità strutturale rischia di falsare la concorrenza. Ogni incremento della capacità che non venga compensato da una riduzione della capacità in altro punto, acuisce il problema della sovraccapacità strutturale. Per calcolare il fattore concorrenziale è necessario che la Commissione indaghi se il progetto viene portato avanti in un settore economico o in un sottosettore che presentano una sovraccapacità strutturale.
(69)
Secondo il punto 7.6 della disciplina del 1998, il mercato rilevante del prodotto comprende i prodotti del progetto contemplati dall’investimento e i prodotti che possono fungere da sostituti dal punto di vista del consumatore (per le caratteristiche dei prodotti, il loro prezzo e l’uso a cui sono destinati) o del produttore (tenuto conto della flessibilità degli impianti di produzione).
(70)
Il vetro float è la forma di vetro piano di gran lunga più usato. Dal momento che, a causa del suo specifico procedimento produttivo e delle sue caratteristiche, esso non può essere sostituito, né per la domanda né per l’offerta, da altri tipi di vetro piano (p. es. vetro per vetrate, vetro fantasia, vetro per specchi), il mercato del vetro float deve essere considerato un mercato del prodotto rilevante distinto (18). Questo mercato del prodotto si divide a sua volta in due livelli separati tra loro, da una parte la produzione di vetro float grezzo (livello 1) e dall’altra la sua lavorazione (livello 2) (19).
(71)
L’analisi nella decisione della Commissione del 20 aprile 2004 ha condotto a concludere che, in questo caso particolare, si deve valutare solo il mercato del vetro float grezzo (livello 1) (20). A causa delle informazioni inesatte sulla proprietà, non si è potuto continuare a sostenere questa conclusione, e nella definizione del mercato rilevante si è dovuto includere il mercato della lavorazione (livello 2) perché l’aiuto potrebbe falsare la concorrenza anche in questo livello.
(72)
Di seguito verrà dapprima analizzato il mercato del vetro float grezzo (livello 1) e quindi quello della sua lavorazione (livello 2).
(73)
L’analisi del mercato del vetro float grezzo (livello 1), presentata nella decisione originale del 20 aprile 2004, non è stata messa in questione e non costituiva oggetto della decisione di avvio del procedimento del 20 aprile 2005. Di seguito verrà quindi riportata l’analisi realizzata e presentata nella decisione del 20 aprile 2004.
(74)
Ai sensi del punto 7.6 della disciplina del 1998, il mercato geografico rilevante è costituito normalmente dal SEE o una sua parte significativa purché le condizioni della concorrenza si possano essere sufficientemente distinguere da quelle di altre zone del SEE. Eventualmente il mercato rilevante può essere mondiale.
(75)
A causa dei costi relativamente elevati per il trasporto del vetro float grezzo (21), gli sbocchi dei singoli impianti di produzione non si estendono oltre il territorio del SEE. Le zone di distribuzione definiscono al contrario cerchi concentrici intorno alla relativa sede produttiva il cui raggio è determinato dalla via di trasporto economicamente ancora sostenibile che, di solito, è pari a 500-1 000 km per il trasporto prevalentemente usato, che è quello su strada. Dato che però gli impianti di produzione, che nel frattempo sono più di 50, dei produttori europei sono distribuiti sull’intero SEE e che quindi i loro sbocchi si intersecano, assieme essi coprono l’intero territorio del SEE.
(76)
Al fine di stabilire se, a causa di tale sovrapposizione geografica dei singoli mercati, sono presenti anche condizioni di concorrenza simili nelle diverse zone del SEE, la Commissione ha cercato di capire se esistono mercati distinti in cui possono svilupparsi prezzi speciali indipendenti dagli altri sbocchi di mercato, o se lo sviluppo dei prezzi nel SEE è soggetto invece a un campione unitario. A tale scopo la Commissione ha confrontato, basandosi sulle statistiche Eurostat, lo sviluppo dei prezzi per tonnellata negli Stati membri più importanti nel settore della produzione del vetro float, vale a dire Francia, Germania, Italia, Gran Bretagna e Spagna per gli anni che vanno dal 1997 al 2002, e del Belgio, per mancanza di dati, per gli anni compresi tra il 1999 e il 2002. I dati dimostrano che l’andamento del valore quota del vetro float grezzo nei singoli Stati membri per gli anni dal 1997 al 2002 presenta una intensa correlazione. Da tale andamento parallelo si deduce che gli acquirenti hanno sufficienti possibilità di rivolgersi a produttori in altri Stati membri, e questo testimonia chiaramente un mercato geografico unitario.
(77)
Conclusione: la Commissione constata che il mercato geografico del vetro float grezzo comprende l’intero territorio del SEE (22).
(78)
Il livello più basso della classificazione NACE, che corrisponde alla produzione di vetro float grezzo, è la classe NACE 26.11 «Fabbricazione di vetro piano». La produzione di vetro float grezzo ammonta a più dell’80 % dell’intera produzione di vetro piano nel SEE e può quindi essere considerato rappresentativo della classe NACE 26.11. Nel settore del vetro piano la capacità viene però misurata sulla base delle capacità utili (vendibili) (23). Questo metodo di misurazione non è confrontabile con la misurazione della capacità nell’intera industria della lavorazione.
(79)
La Commissione ritiene quindi che la situazione della capacità nel mercato del vetro float grezzo non può essere impiegata nella valutazione del fattore concorrenza (24).
(80)
In mancanza di dati sufficienti per stimare il tasso di sfruttamento della capacità, la Commissione, in conformità del punto 3.4 della disciplina del 1998, si basa sui dati del consumo apparente al fine di accertare se l’investimento viene fatto su un mercato in declino. Un mercato del prodotto è in declino quando il tasso medio di crescita annuo del consumo apparente del prodotto in questione è inferiore, negli ultimi cinque anni, di più del 10 % della media annuale dell’intera industria manifatturiera nel SEE, a meno che il tasso di crescita relativo della domanda del prodotto non mostri una netta tendenza al rialzo. Un mercato si considera in assoluto declino quando il tasso medio di crescita annuo del consumo apparente è stato negativo negli ultimi cinque anni.
(81)
Per il consumo apparente del vetro float grezzo per gli anni 1997-2002, la Commissione ha a disposizione i seguenti dati:
Mercato del vetro float grezzo nell’UE
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Tasso medio di crescita annuo
Consumo totale (in milioni di tonnellate) nella Comunità (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Prezzo medio per tonnellata (in EUR) nell’UE (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Valore del consumo totale (in milioni di EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Per gli anni dal 1997 al 2002 il tasso medio di crescita annuo dell’intera industria manifatturiera ammontava nel SEE al 4,8 %. La soglia minima sotto la quale, secondo il punto 7.8 della disciplina del 1998, un mercato è in declino è il 4,4 %. Il mercato europeo del vetro float grezzo ha raggiunto, nello stesso periodo, un tasso di crescita annuo del 5,28 %, che è chiaramente superiore alla media SEE (27). Sulla base di questi dati Eurostat/COMEXT sul commercio intracomunitario, la Commissione ha inoltre accertato che lo sviluppo del valore del consumo apparente del vetro nei singoli Stati membri dell’UE confermava tale risultato.
(83)
Lo sviluppo positivo del mercato del vetro float grezzo si rispecchia nel comportamento dei produttori; infatti nel mercato europeo, che è limitato a pochi grandi produttori (28), negli ultimi anni si è investito in nuovi impianti di produzione in Francia (2001 - Pilkington/Interpane), in Belgio (2001 - Glaverbel/Scheuten) e in Italia (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Conclusione: la Commissione giunge alla conclusione che, per quanto riguarda il mercato del vetro float grezzo, non si tratta di un mercato in declino e che il fattore concorrenza, ai sensi del punto 3.10.1, lettera iv), della disciplina del 1998, deve essere stimato all’1,0.
(85)
Ai sensi del punto 7.6 della disciplina del 1998, il mercato rilevante comprende i prodotti contemplati dal progetto di investimento e all’occorrenza i prodotti che possono fungere da sostituti dal punto di vista del consumatore (per le caratteristiche dei prodotti, il loro prezzo e l’uso a cui sono destinati) o del produttore (tenuto conto della flessibilità degli impianti di produzione).
(86)
Nella fattispecie il mercato del vetro lavorato (livello 2) deve tuttavia essere ulteriormente suddiviso per identificare i prodotti in questione e definire il mercato rilevante. Chiaramente si possono distinguere due categorie generali che non sono intercambiabili né dal punto di vista del consumatore né da quello del produttore: vetro per il settore automobilistico e per quello edile (30). Questi due prodotti formano due mercati distinti dato che la tecnologia di produzione del vetro, la base di clientela e il modo di immissione sul mercato si differenziano totalmente tra loro. Il mercato del vetro da costruzione può essere suddiviso a sua volta nei seguenti mercati: i) vetro a pareti multiple (lastre thermopan), ii) vetro temprato (ESG - vetro di sicurezza), iii) vetro stratificato (VSG - vetro di sicurezza) e iv) vetro argentato (specchi).
(87)
Vetro di sicurezza (ESG e VSG) e vetro a pareti multiple sono intercambiabili dal punto di vista dei produttori dato che questi possono riconvertire velocemente la produzione senza costi aggiuntivi degni di nota. Stando a quanto affermano le autorità tedesche, dal 70 % all’80 % circa del vetro lavorato per il settore edile viene fabbricato da produttori che offrono contemporaneamente vetro di sicurezza e vetro a pareti multiple. Va ricordato inoltre che il vetro di sicurezza può essere venduto sia come prodotto finito che come base per la produzione di vetro a pareti multiple. Vendita e distribuzione di vetro di sicurezza e a pareti multiple per il settore edile avvengono spesso contemporaneamente.
(88)
Sarebbe quindi errato ritenere che il mercato rilevante del prodotto debba essere limitato esclusivamente alle lastre thermopan, come invece concluso nelle osservazioni presentate dai concorrenti.
(89)
La Commissione sottolinea che tutti e tre i soci di e-glass producono vetro di sicurezza (VSG e ESG) e vetro a pareti multiple per il settore edile, ma non vetro tecnico o per il settore auto.
(90)
Conclusione: la Commissione conclude che, per quanto riguarda il mercato rilevante del prodotto, si tratta di un segmento del mercato di livello 2, precisamente del mercato del vetro di sicurezza (VSG e ESG) e del vetro a pareti multiple per l’industria edile con codici PRODCOM 26121230 (vetri temprati di sicurezza, a.n.g.), 26121270 (vetri formati da fogli aderenti tra loro, a.n.g.) e 26121330 (vetri isolanti a pareti multiple).
(91)
A norma del punto 7.6 della disciplina del 1998, il mercato geografico rilevante è costituito normalmente dal SEE o, in alternativa, da una qualsiasi parte significativa dello stesso purché le condizioni di concorrenza esistenti si possano sufficientemente distinguere da quelle di altre zone del SEE. Eventualmente il mercato rilevante può essere mondiale.
(92)
A quanto affermato dalle autorità tedesche, come nel caso del mercato del vetro float grezzo (livello 1) si deve presupporre che il mercato del vetro float lavorato (livello 2) si estenda all’intero territorio del SEE.
(93)
Concorrenti di e-glass sottolineano nelle loro osservazioni che il vetro lavorato (livello 2) è limitato a mercati nazionali o addirittura regionali dato che gli elevati costi di trasporto renderebbero impossibile una loro distribuzione più ampia.
(94)
A quanto si deduce dai mezzi di prova presentati dalle autorità tedesche, la base della clientela dei soci di e-glass nel mercato rilevante, definito ai punti da 85 a 90, è maggiore di quella nazionale o regionale e copre diverse aree del SEE (31).
(95)
Intorno alle sedi di produzione gli sbocchi vanno a costituire dei cerchi concentrici e, nonostante i costi di trasporto relativamente elevati, il vetro lavorato viene fornito su grandi distanze (32). Questi cerchi concentrici si sovrappongono e si estendono sull’intero SEE. Nel territorio del SEE non esistono inoltre diverse norme tecniche o barriere giuridiche per il vetro lavorato (livello 2), e viene importato circa il 20 % della produzione tedesca.
(96)
Come in altre precedenti decisioni in materia di controllo delle concentrazioni e degli aiuti di Stato, la Commissione parte dal presupposto che il mercato del vetro lavorato (livello 2) deve essere considerato, analogamente al mercato del vetro float grezzo (livello 1), un mercato a livello del SEE.
(97)
Nel caso Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 del 17 agosto 2000, la Commissione ha concluso che il mercato del VSG e del vetro rivestito, incluso il vetro isolante, si estende all’intero SEE.
(98)
Al punto 16 della decisione nel procedimento di controllo delle concentrazioni IV/M/1230 Glaverbel/PPG si sottolinea che «In riferimento al mercato generale, nel caso Pilkington-Techint/SIV la Commissione ha lasciato in sospeso la definizione precisa del mercato geografico. La Commissione ha sottolineato che il trasporto in particolare di vetro argentato e vetro stratificato è stato effettuato dai grandi produttori su grandi distanze. Per questo, secondo le parti, è assolutamente giustificabile affermare che anche questi mercati sono estesi al territorio dell’Unione europea. Le parti sottolineano che tale conclusione vale anche per il vetro temprato e le lastre thermopan dal momento che tutti i maggiori produttori operano almeno nell’ambito dell’UE e le condizioni di mercato nei diversi Stati membri sono abbastanza omogenee. I risultati a cui è giunta la Commissione durante la sua verifica della questione hanno confermato che i mercati del vetro argentato (specchi) e del vetro stratificato si estendono all’intero territorio UE. I risultati non sono così chiari per gli altri mercati del prodotto nel segmento del commercio in generale.»
(99)
Una definizione nazionale del mercato geografico per il livello 2, come proposto da Pilkington nelle proprie osservazioni, contrasterebbe perciò con la dichiarazione che l’impresa ha reso nell’ambito dell’indagine nel procedimento di controllo delle concentrazioni.
(100)
Conclusione: la Commissione è giunta alla conclusione che il mercato geografico del vetro lavorato (livello 2) in forma di vetro di sicurezza e vetro a pareti multiple per il settore edile si estende sull’intero SEE. La Commissione ritiene che non vi sia alcun motivo per definire il mercato del vetro lavorato con limiti geografici diversi da quello del vetro float grezzo.
(101)
La Commissione fa notare che non esistono dati sullo sfruttamento della capacità nel mercato di livello 2. Le informazioni necessarie sul volume produttivo (annuo) e la capacità massima di produzione (annua) nel SEE degli stabilimenti che si occupano della trasformazione del vetro float grezzo in vetro di sicurezza e vetro a pareti multiple per l’industria edile non sono a disposizione di Eurostat, di istituti di ricerca né di associazioni di settore.
(102)
Secondo la Commissione, per il calcolo del fattore concorrenza non si possono quindi considerare le situazioni della capacità produttiva di vetro lavorato in forma di vetro di sicurezza e vetro a pareti multiple per l’industria edile.
(103)
Come già ricordato al punto 80, la Commissione, in mancanza di dati sufficienti per la valutazione sul tasso di sfruttamento della capacità in conformità del punto 3.4 della disciplina del 1998, si basa sui dati del consumo apparente al fine di accertare se l’investimento viene fatto su un mercato in declino. Secondo il punto 7.8 della disciplina 1998, un mercato del prodotto è in declino quando il tasso medio di crescita annuo del consumo apparente del prodotto in questione è inferiore, negli ultimi cinque anni, di più del 10 % della media annuale dell’intero settore manifatturiero nel SEE, a meno che il tasso di crescita relativo della domanda del prodotto non mostri una netta tendenza al rialzo. Un mercato si considera in assoluto declino quando l’indice medio di crescita annuo del consumo apparente è stato negativo negli ultimi cinque anni.
(104)
Sul valore del consumo apparente del vetro float grezzo per il periodo di riferimento dal 1997 al 2002, alla Commissione sono stati forniti i seguenti dati (fonte: COMEXT/Eurostat):
Mercato del vetro float lavorato (livello 2) in EUR
PRODCOM
1997
2002
Tasso medio di crescita annuo (1997-2002)
26121230 (vetro di sicurezza temprato, n.c.a.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (vetri formati da fogli aderenti tra loro, n.c.a.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (vetri isolanti a pareti multiple)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
La Germania ha inviato dei dati sui volumi dell’associazione industriale CPIV (34), che nel mercato del vetro di sicurezza (ESG e VSG) e del vetro a pareti multiple nel periodo di riferimento dal 1997 al 2002 segnalano un tasso di crescita del 5,54 %. Basandosi sulle informazioni sui prezzi disponibili, tali dati sono stati riconvertiti dal destinatario da stime in fatturati. Il tasso di crescita media annuo calcolato ammonta al 7,6 % per il periodo di riferimento dal 1997 al 2002. Tale dato coincide con i dati COMEXT/Eurostat disponibili.
(106)
Il tasso di crescita medio annuo del consumo apparente di tutti i prodotti rilevanti (vetro di sicurezza in forma di VSG e ESG nonché vetro a pareti multiple) sia di ogni singolo paese che di tutti i paesi riuniti (vedi tabella precedente) supera (35) il tasso di crescita medio annuo dell’intera industria manifatturiera nel SEE dello stesso periodo che era pari a 4,8 %.
(107)
Conclusione: la Commissione giunge perciò alla conclusione che, per quanto riguarda il mercato del vetro lavorato nel senso della precedente definizione, non si tratta di un mercato in declino, e che il fattore concorrenza ai sensi del punto 3.10.1, lettera iv), della disciplina del 1998 deve essere considerato pari a 1,0.
(108)
La valutazione del mercato della lavorazione (livello 2) e l’analisi del mercato del vetro float grezzo (livello 1) concorrono a dimostrare che questi mercati si sono sviluppati nella stessa direzione nel periodo di riferimento dal 1997 al 2002 con un tasso di crescita superiore a quello medio dell’industria manifatturiera. La Commissione sottolinea che il fattore concorrenza è da considerare, per entrambi i mercati (livello 1 e livello 2), 1,0 e ciò significa che anche il fattore concorrenza è uguale a 1,0 per l’intero progetto (36).
6.4.2. Fattore «capitale-lavoro»
(109)
L’analisi relativa al fattore «capitale-lavoro», esposta nella decisione originale del 20 aprile 2004, non è stata messa in questione e non costituiva oggetto della decisione di avvio del procedimento del 20 aprile 2005. Di seguito verrà perciò descritta la valutazione eseguita e presentata nella decisione del 20 aprile 2004.
(110)
Secondo la disciplina del 1998, con il fattore «capitale-lavoro» si tenta di adeguare l’intensità massima ammissibile degli aiuti a progetti che contribuiscono, effettivamente e più efficacemente, a ridurre la disoccupazione attraverso la creazione di un numero relativamente elevato di nuovi posti di lavoro o il mantenimento dei posti preesistenti.
(111)
In base ai dati forniti dalle autorità tedesche, il progetto contribuirà a creare 186 posti di lavoro fissi che si possono distribuire nel modo seguente:
Attività aziendali
Posti di lavoro diretti
Amministrazione
3
Vendita
4
Produzione - gestione
8
Produzione - frammenti di vetro/miscela
11
Produzione - zona hot end
27
Produzione - bagno/camera di raffreddamento/cold end
31
Produzione - reparto adibito al taglio delle lastre
1
Produzione - magazzino/spedizione
44
Produzione - qualità/laboratorio
9
Servizi tecnici
38
Posti di formazione
10
Totale
186
(112)
Tali stime si basano su un confronto con un altro impianto già esistente da sei anni in Sassonia - Anhalt al momento della notifica, nel cui settore di produzione del vetro float sono occupate 187 persone (esclusi gli apprendisti) con una produzione di [...] tonnellate lorde al giorno. Con una produzione di [...] tonnellate lorde al giorno, e-glass disporrà di un numero leggermente minore di posti di lavoro dato che essa esternalizza determinati settori (protezione d’opera) e fa inoltre ricorso a tecnologie modernissime. La Commissione ritiene che questi dati siano plausibili.
(113)
Costi di investimento ammissibili pari a 121 milioni di EUR e la creazione di 186 posti di lavoro corrispondono a un valore di 650 538 EUR per posto di lavoro. Ai sensi del punto 3.10.2 della disciplina del 1998, il fattore «capitale-lavoro» deve quindi essere fissato allo 0,8.
6.4.3. Fattore «impatto regionale»
(114)
L’analisi relativa al fattore «impatto regionale», esposta nella decisione originale del 20 aprile 2004, non è stata messa in questione e non costituiva oggetto della decisione di avvio di procedura del 20 aprile 2005. Di seguito verrà perciò descritta la valutazione eseguita e presentata nella decisione del 20 aprile 2004.
(115)
Il fattore «impatto regionale» tiene conto degli effetti benefici di un nuovo investimento sull’economia delle regioni assistite. La creazione di posti di lavoro può, secondo la Commissione, essere considerato un indicatore del contributo di un progetto di investimento allo sviluppo regionale. Investimenti a forte intensità di capitale possono contribuire indirettamente alla creazione di posti di lavoro nella regione assistita o in una regione confinante e con ciò si deve intendere quei posti di lavoro che sorgono indirettamente grazie al progetto o a fornitori e acquirenti diretti.
(116)
Il progetto contribuirà indirettamente alla creazione di nuovi posti di lavoro nei seguenti settori:
Attività aziendale
Posti di lavoro ipotetici
Intenzioni (37)
Posti di lavoro riconoscibili
Estrazione di materie prime - soda
24
24
24
Estrazione di materie prime - sabbia
10
8
8
Estrazione di materie prime - dolomite
2
2
2
Estrazione di materie prime - calce
2
2
2
Estrazione di materie prime - frammenti di vetro
20
15
15
Trasporto materie prime - sabbia, calce e soda
29
29
29
Trasporto materie prime - residuo
8
8
8
Trasporto vetro float
81
81
81
Lavorazione (piccole imprese)
30
6
6
Gestione e manutenzione degli impianti - azoto, idrogeno
5
-
5
Gestione e manutenzione degli impianti - elettricità, metano (municipalizzate)
3
-
3
Smaltimento
12
12
12
Produttori imballaggi
28
28
28
Servizio assistenza, ricambi, manutenzione, riparazione (macchine, impianti di produzione, gru, pompe, riscaldamento, ventilazione, sanitari, elettronica, tecnica climatizzazione, basi per trasporto, veicoli)
60
60
60
Lavori permanenti di dipintura
1
-
1
Manutenzione/servizio assistenza informatica, tecnica della comunicazione e degli apparecchi televisivi per l’industria
8
8
8
Servizi di pulizia
5
-
5
Pulizia/manutenzione degli impianti esterni, servizio invernale
6
5
5
Servizio di sorveglianza/sicurezza
12
7
7
Mensa
2
2
2
Fornitori di pezzi di ricambio e di pezzi soggetti a usura
10
-
0
Totale
358
297
311
(117)
Per i settori per i quali sono pervenute le dichiarazioni d’intenti delle ditte contattate, la Commissione riconosce le cifre citati nelle dichiarazioni stesse (297 posti di lavoro totali).
(118)
Per gli altri 24 posti di lavoro non esistono dichiarazioni d’intenti. Tuttavia le dichiarazioni e i numeri forniti dalla Germania appaiono assolutamente convincenti. Esistono dei dubbi solo riguardo al settore «Fornitori di pezzi di ricambio e di pezzi soggetti a usura»: i 10 posti di lavoro dichiarati sembrano alla Commissione esagerati perché la fornitura di ricambi è già compresa, per la maggior parte, nei 60 posti di lavoro citati nel settore «Servizio assistenza, ricambi, manutenzione, riparazione…». La Commissione considera perciò solo 14 dei 24 posti di lavoro totali non documentati nelle dichiarazioni d’intenti e ciò conduce a un numero totale di 311 posti indiretti riconoscibili.
(119)
Considerando quanto sopra esposto, la Commissione conclude che, in confronto ai 186 posti di lavoro creati direttamente, esiste un forte aumento di posti creati indirettamente (più del 100 %). Ai sensi del punto 3.10.3, lettera i), della disciplina del 1998, il fattore «impatto regionale» è quindi pari a 1,5.
6.4.4. Intensità massima ammissibile degli aiuti
(120)
Considerate le suesposte argomentazioni e sulla base dei dati trasmessi dalle autorità tedesche, la formula della disciplina del 1998 per il calcolo dell’intensità massima di aiuti per questo progetto è: 35 % lordo × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % lordo, limitata dal massimale di intensità regionale del 35 % lordo.
(121)
L’intensità del 35 % lordo dei costi di investimento finanziabili, che la Germania vuole concedere a e-glass, è dunque compatibile con l’intensità massima di aiuti ammissibile calcolata a norma della disciplina del 1998.
7. CONCLUSIONE
(122)
La Commissione stabilisce che l’intensità degli aiuti notificati del 35 % lordo che la Germania ha intenzione di concedere a e-glass AG realizza i presupposti per essere considerata compatibile con la disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti d’investimento del 1998,
HA ADOTTATO LA SEGUENTE DECISIONE:
Articolo 1
La decisione adottata il 20 aprile 2004 nel caso N 611/03 è revocata.
Articolo 2
L’aiuto di Stato del 35 % lordo dei costi finanziabili in favore di e-glass, che la Germania ha notificato alla Commissione il 15 dicembre 2003, è compatibile, ai sensi dell’articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE, con il mercato comune.
Articolo 3
La Repubblica federale di Germania è destinataria della presente decisione.
Bruxelles, il 20 dicembre 2006.