PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 508/2013 DEL CONSIGLIO
del 29 maggio 2013
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di elettrodi di tungsteno originari della Repubblica popolare cinese a seguito di un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea («regolamento di base») (1), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, e l’articolo 11, paragrafi 2, 5 e 6,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea, dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Al termine di un’inchiesta («inchiesta iniziale») il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 260/2007 (2), un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di elettrodi di tungsteno originari della Repubblica popolare cinese («RPC») («misure iniziali»). Le misure hanno assunto la forma di un dazio ad valorem del 63,5 % per tutte le società, ad eccezione di tre produttori esportatori cinesi ai quali sono state concesse aliquote del dazio individuali.
2. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(2)
Il 9 marzo 2012 la Commissione ha annunciato, con un avviso («avviso di apertura») (3) pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea, l’apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di alcuni tipi di elettrodi di tungsteno originari della RPC.
(3)
Il riesame è stato avviato a seguito di una domanda debitamente motivata, presentata da EUROMETAUX («richiedente») per conto di produttori dell’Unione che rappresentano oltre il 50 % della produzione dell’Unione di alcuni tipi di elettrodi di tungsteno.
(4)
La richiesta era motivata dal fatto che la scadenza delle misure potrebbe comportare il persistere del dumping e la reiterazione del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
3. Inchiesta
3.1. Periodo dell’inchiesta di riesame e periodo considerato
(5)
L’inchiesta sul persistere o sulla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2011 e il 31 dicembre 2011 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’analisi delle tendenze rilevanti per la valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2008 e la fine del PIR («periodo considerato»).
3.2. Parti interessate dall’inchiesta
(6)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame in previsione della scadenza il richiedente, gli altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori della RPC, gli importatori indipendenti e gli utilizzatori notoriamente interessati, i produttori dei potenziali paesi di riferimento e i rappresentanti della RPC. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(7)
È stata concessa un’audizione a tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per essere sentite.
(8)
Visto l’elevato numero di produttori esportatori cinesi e di importatori indipendenti dell’Unione coinvolti nell’inchiesta, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti di cui sopra sono state invitate, in conformità dell’articolo 17 del regolamento di base, a manifestarsi entro 15 giorni dalla pubblicazione dell’avviso di apertura e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(9)
Si sono manifestati tre importatori, nessuno dei quali, tuttavia, ha importato alcuni tipi di elettrodi di tungsteno originari della RPC durante il PIR.
(10)
Dal momento che soltanto due produttori esportatori della RPC hanno presentato le informazioni richieste, non è stato necessario selezionare un campione di produttori esportatori.
(11)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a quelle che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Hanno risposto al questionario due produttori dell’Unione, due produttori esportatori della RPC e un produttore statunitense.
(12)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio di persistenza o reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell’Unione
-
Plansee SE, Austria
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie GmbH, Germania
b)
Produttori esportatori della RPC
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Società collegata ad un produttore esportatore della RPC che ha collaborato
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai
d)
Società collegate ad un produttore esportatore dell’Unione europea che ha collaborato
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Germania
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgio
e)
Paese di riferimento
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(13)
Il prodotto in esame è lo stesso di cui al regolamento (CE) n. 260/2007, vale a dire elettrodi per saldatura in tungsteno, comprese le barre e i profilati di tungsteno per elettrodi per saldatura, contenenti il 94 % o più in peso di tungsteno, diversi da quelli ottenuti semplicemente per sinterizzazione, tagliati o meno a misura, originari della RPC («ET» o «prodotto oggetto del riesame»), attualmente classificabili ai codici NC ex 8101 99 10 ed ex 8515 90 00.
(14)
Il prodotto oggetto del riesame è utilizzato nelle operazioni di saldatura e in processi simili. Gli ET sono utilizzati in tutta una serie di settori industriali quali l’edilizia, le costruzioni navali, la produzione di automobili, l’ingegneria nucleare, chimica e navale, l’industria aerospaziale nonché gli oleodotti e i gasdotti. In base alle caratteristiche fisiche e chimiche e alle possibilità di sostituzione dei vari tipi di prodotto, dal punto di vista dell’utilizzatore, si ritiene che tutti gli ET costituiscano un prodotto unico ai fini del presente procedimento.
(15)
L’inchiesta ha confermato che, come era risultato dall’inchiesta iniziale, il prodotto in esame e quello fabbricato e venduto nel mercato interno cinese, quello fabbricato e venduto nel mercato interno dai produttori dell’Unione, nonché quello fabbricato e venduto nel mercato del paese di riferimento hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi utilizzi di base e sono quindi considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni preliminari
(16)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se erano in atto pratiche di dumping e, in tal caso, se lo scadere delle misure comportasse o meno il rischio di una loro persistenza o reiterazione.
(17)
Come indicato sopra, non è stato necessario selezionare un campione di produttori esportatori della RPC. Le due società che hanno collaborato coprivano l’80-85 % delle importazioni nell’Unione del prodotto in esame originario della RPC durante il PIR. Alla luce di tali risultati si è concluso che il livello di collaborazione era elevato.
(18)
Uno dei produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta ha beneficiato del trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») in conformità dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base, e l’altro del trattamento individuale («TI») conformemente all’articolo 9, paragrafo 5, dello stesso regolamento; tali trattamenti erano stati loro concessi durante l’inchiesta iniziale. Si ricorda che, nel contesto delle inchieste condotte ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, il TEM e il TI non sono riconsiderati. A una terza società, che non ha collaborato alla presente inchiesta di riesame in previsione della scadenza, è stato concesso il TI nell’inchiesta iniziale.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Paese di riferimento
(19)
In conformità all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base e dato che la RPC è un’economia in transizione, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il trattamento riservato alle imprese operanti in un’economia di mercato deve essere determinato in base al prezzo o al valore costruito in un paese terzo ad economia di mercato appropriato («paese di riferimento»).
(20)
Come nell’inchiesta iniziale, gli USA sono stati proposti come paese di riferimento nell’avviso di apertura ai fini della determinazione del valore normale. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di pronunciarsi su tale scelta. Non è tuttavia pervenuta alcuna osservazione al riguardo.
(21)
La Commissione ha inoltre esaminato se la scelta di altri paesi come paese di riferimento fosse ragionevole ed ha individuato altri paesi terzi dai quali, secondo Eurostat, sono importati elettrodi di tungsteno. I potenziali produttori noti in tali paesi sono stati contattati e invitati a collaborare all’inchiesta. Non è stata però ottenuta alcuna collaborazione.
(22)
Gli Stati Uniti sono stati ritenuti rappresentativi come mercato di riferimento, in particolare per l’apertura e la competitività propria del loro mercato interno. Nell’inchiesta iniziale sono stati utilizzati gli Stati Uniti come paese di riferimento. Non è stata dimostrata l’esistenza di circostanze nuove o diverse tali da giustificare un’altra scelta, né è stata comunicata alla Commissione alcuna circostanza simile.
(23)
Di conseguenza gli Stati Uniti sono stati scelti quale paese di riferimento ad economia di mercato ai fini del presente riesame. L’unico produttore statunitense noto è stato contattato ed ha accettato di collaborare e di rispondere al questionario ed ha acconsentito ad una visita di verifica. Le cifre relative alle vendite e alla produzione di tale società, una volta verificate, sono state utilizzate per determinare il valore normale per le società che non hanno ottenuto il TEM durante l’inchiesta iniziale.
2.2. Valore normale
(24)
Per quanto riguarda la società cui è stato concesso il TEM durante l’inchiesta iniziale, il valore normale è stato stabilito sulla base dei suoi dati. Conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, si è esaminato se le vendite sul mercato interno di ET ad acquirenti indipendenti fossero rappresentative durante il PIR, vale a dire se il volume delle vendite del prodotto destinato al consumo interno corrispondesse almeno al 5 % delle esportazioni nell’Unione del prodotto oggetto del riesame.
(25)
Si è poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come eseguite nell’ambito di normali operazioni commerciali conformemente all’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base, verificando la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno.
(26)
Per i tipi di prodotto in esame, dal momento che le vendite sul mercato interno sono risultate rappresentative ed effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, il valore normale è stato stabilito sulla base dei prezzi pagati da acquirenti indipendenti nel paese esportatore. Per gli altri tipi di prodotto oggetto del riesame il valore normale ha dovuto essere costruito conformemente all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base. Il valore normale è stato pertanto calcolato sulla base dei costi di fabbricazione della società, cui sono stati aggiunti le spese generali, amministrative e di vendita («SGAV») e i profitti realizzati sulle vendite sul mercato interno effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, in conformità dell’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base.
(27)
Dopo la comunicazione delle conclusioni, una parte ha affermato che per determinare le SGAV era stata applicata una metodologia diversa da quella dell’inchiesta iniziale, il che potrebbe aver inciso sulla determinazione del margine di profitto utilizzato per calcolare il valore normale costruito conformemente all’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base. Oltre alle informazioni già fornite nel corso dell’inchiesta tale parte non ha tuttavia dimostrato la fondatezza della sua affermazione con altri elementi di prova. Va osservato che, in conformità dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base, le SGAV sono state ripartite sulla base del fatturato e che tale metodologia è stata applicata anche nell’inchiesta iniziale.
(28)
Il profitto utilizzato nell’inchiesta iniziale non è stato stabilito sulla base di normali operazioni commerciali, poiché nessun tipo del prodotto in esame esportato era stato venduto sul mercato interno nel corso di normali operazioni commerciali. Dal riesame in previsione della scadenza è emerso che le vendite di alcuni tipi del prodotto in esame erano state remunerative e che pertanto, in conformità dell’articolo 2, paragrafi 3 e 6, del regolamento di base, i profitti di tali transazioni remunerative sono stati utilizzati per costruire il valore normale.
(29)
Per quanto riguarda la società cui non è stato concesso il TEM nell’inchiesta iniziale, a norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale è stato stabilito sulla base di informazioni ottenute presso il produttore che ha collaborato nel paese di riferimento. Le vendite sul mercato interno del produttore nel paese di riferimento sono state effettuate in quantitativi sufficienti e nel corso di normali operazioni commerciali e possono quindi essere utilizzate come base per determinare il valore normale per la società cui non è stato concesso il TEM.
2.3. Prezzo all’esportazione
(30)
Per quanto riguarda il produttore cui è stato concesso il TEM, tutte le esportazioni nell’Unione sono state effettuate tramite importatori collegati e successivamente rivendute nell’Unione a società collegate o non collegate. Il prezzo all’esportazione è stato pertanto stabilito conformemente all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, cioè sulla base dei prezzi ai quali i prodotti importati sono stati rivenduti prima ad un acquirente indipendente, debitamente adeguati per tener conto di tutte le spese sostenute dal momento dell’importazione fino alla rivendita, nonché di un margine ragionevole per le SGAV e i profitti. A questo proposito sono state prese in considerazione le SGAV delle società collegate.
(31)
Dopo la comunicazione delle conclusioni, una parte ha sostenuto che, nello stabilire le SGAV degli importatori collegati, sono state prese in considerazione le spese collegate alle vendite di prodotti diversi dal prodotto in esame e che tali spese dovessero quindi essere escluse. Va notato che, conformemente all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, per costruire il prezzo all’esportazione sono state prese in considerazione le SGAV dichiarate dalle società interessate. L’argomentazione secondo la quale nelle SGAV indicate fossero incluse anche le SGAV sostenute per la vendita di altri prodotti non era suffragata da alcuna prova ed è stata pertanto respinta.
(32)
Inoltre, le osservazioni di una parte interessata riguardo ai prezzi all’esportazione erano basate su un’indicazione errata della valuta. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(33)
Per quanto concerne il margine di profitto, nessuno degli importatori indipendenti dell’Unione ha collaborato. Nell’inchiesta iniziale è stato utilizzato il margine di profitto degli importatori collegati, tenuto conto del fatto che le attività degli importatori indipendenti non erano sufficientemente comparabili a quelle dell’importatore collegato in questione. L’inchiesta ha rivelato che le attività dell’importatore collegato erano le stesse nel PIR e nel periodo dell’inchiesta iniziale, vale a dire la maggior parte degli ET importati ha continuato ad essere integrata nel principale prodotto fabbricato dal gruppo, cioè la torcia per saldatura. Va inoltre osservato che il valore degli ET è inferiore a quello del prodotto finale. In base a ciò e come nell’inchiesta iniziale, si è concluso che il margine di profitto dell’importatore collegato costituisse una base corretta per costruire il prezzo all’esportazione.
(34)
Per quanto riguarda il produttore cui è stato concesso il TI nell’inchiesta iniziale, tutte le vendite all’esportazione nell’Unione sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti stabiliti nell’Unione. Conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, il prezzo all’esportazione è stato pertanto stabilito sulla base dei prezzi realmente pagati o pagabili.
(35)
Il prezzo all’esportazione di tutti gli altri produttori stabiliti nella RPC è stato determinato sulla base delle statistiche relative alle importazioni disponibili nella base di dati costituita conformemente all’articolo 14, paragrafo 6.
(36)
In conformità dell’articolo 11, paragrafo 10, del regolamento di base, i prezzi all’esportazione sono stati determinati detraendo i dazi antidumping pagati, in quanto nessuna delle parti ha presentato elementi di prova del fatto che il dazio si riflettesse debitamente sui prezzi di rivendita e sui successivi prezzi di vendita sul mercato dell’Unione.
2.4. Confronto
(37)
Il confronto tra valore normale e prezzo all’esportazione è stato effettuato franco fabbrica.
(38)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione dei due produttori esportatori che hanno collaborato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, si è tenuto debitamente conto, sotto forma di adeguamenti, delle differenze nei costi per trasporti, assicurazione e crediti che hanno inciso sui prezzi e sulla loro comparabilità.
2.5. Margine di dumping
(39)
In conformità dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione.
(40)
Per il produttore esportatore che ha collaborato e che ha ottenuto il TEM nell’inchiesta iniziale, il confronto ha dimostrato il persistere del dumping a livelli significativi.
(41)
Per il produttore esportatore che ha collaborato e ottenuto il TI nell’inchiesta iniziale nonché per il margine di dumping su scala nazionale applicabile a tutti gli altri produttori esportatori della RPC che non hanno collaborato, il confronto ha evidenziato un livello significativo di dumping ancor più elevato di quello dell’inchiesta iniziale.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
3.1. Osservazione preliminare
(42)
Verificata l’esistenza di pratiche di dumping durante il PIR, è stato esaminato il rischio del persistere del dumping in caso di abrogazione delle misure.
(43)
A tale riguardo va precisato che i produttori esportatori che hanno collaborato rappresentavano solo il 10 % circa della capacità di produzione totale della RPC. Pertanto, è stato necessario basare le conclusioni in larga misura sulle informazioni fornite nella domanda di riesame nonché sulle informazioni pubbliche. Sono stati analizzati, in particolare, la strategia dei produttori cinesi per quanto riguarda i prezzi all’esportazione verso i mercati di altri paesi terzi, le capacità produttive cinesi nonché la capacità inutilizzata disponibile e l’attrattiva del mercato dell’Unione per gli esportatori cinesi.
3.2. Strategia dei produttori cinesi relativa ai prezzi all’esportazione verso i mercati di altri paesi terzi
(44)
Per quanto riguarda le esportazioni verso i mercati di altri paesi terzi, va osservato che i dati statistici disponibili nelle basi dati cinesi si riferiscono ad una definizione del prodotto più ampia rispetto a quella del prodotto in esame; basandosi su tali dati non è stato pertanto possibile effettuare un’analisi efficace dei quantitativi esportati verso altri mercati, né dei prezzi praticati su tali mercati. I due produttori cinesi che hanno collaborato non hanno esportato ad acquirenti indipendenti in altri mercati terzi. Di conseguenza, non è stato possibile stabilire in maniera attendibile i prezzi all’esportazione verso i mercati di altri paesi terzi durante il PIR, né trarre conclusioni definitive sulla base delle informazioni disponibili.
3.3. Capacità inutilizzata dei produttori cinesi
(45)
I dati sui quali si basa l’analisi che segue sono stati forniti dal richiedente nella domanda di riesame e sono stati sottoposti a un controllo incrociato con le informazioni pubbliche.
(46)
Su tale base, le capacità dei produttori cinesi sono state stimate a 1 600 000 kg. Secondo le stime del richiedente, le capacità utilizzate dai produttori cinesi sono circa del 63 %; da ciò si desume che la capacità inutilizzata è di circa 600 000 kg, un dato quasi cinque volte superiore al consumo totale dell’Unione durante il PIR. Pertanto, la Repubblica popolare cinese dispone di ingenti quantitativi destinabili all’esportazione, dal momento soprattutto che non vi sono indicazioni che i mercati dei paesi terzi o il mercato interno possano assorbire tale rilevante capacità inutilizzata.
3.4. Volume e prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC
(47)
Il volume delle importazioni dalla RPC nell’Unione è aumentato del 9 % nel periodo considerato ed ha raggiunto un livello di gran lunga superiore ai 50 000 kg durante il PIR, il che equivale a circa la metà del consumo totale dell’Unione durante il PIR.
(48)
Durante l’intero periodo considerato, i prezzi all’importazione hanno fluttuato e hanno seguito lo stesso andamento dei prezzi di vendita dell’industria dell’Unione sul mercato interno. In generale, i prezzi all’importazione sono saliti del 42 % tra il 2008 e il PIR e sono rimasti a livello di dumping. L’incremento dei prezzi è dovuto principalmente all’aumento durante il PIR del costo della principale materia prima (polvere di tungsteno).
3.5. Attrattiva del mercato dell’Unione
(49)
Il mercato dell’Unione è uno dei più importanti al mondo: esso rappresenta infatti circa il 20 % del consumo mondiale di ET. Le società cinesi hanno mostrato grande interesse ad accrescere la loro presenza sul mercato dell’Unione, il che è confermato dal fatto che, durante il PIR, esse hanno mantenuto la loro significativa quota di mercato (45 %) o l’hanno addirittura aumentata.
3.6. Conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping
(50)
L’analisi di cui sopra dimostra che le importazioni cinesi hanno continuato ad entrare nel mercato dell’Unione a prezzi di dumping, con margini di dumping notevoli. Visti in particolare l’analisi dei livelli dei prezzi sul mercato dell’Unione e l’interesse mostrato dagli esportatori cinesi per il mercato dell’Unione, nonché la notevole capacità inutilizzata della RPC, molto superiore al consumo totale dell’Unione, è possibile concludere che esiste una forte probabilità del persistere del dumping qualora le misure fossero abrogate.
D. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Definizione dell’industria dell’Unione
(51)
La presente inchiesta ha confermato che gli ET sono fabbricati da due produttori dell’Unione. Entrambi i produttori hanno collaborato pienamente all’inchiesta.
(52)
Dette società costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e saranno di seguito denominate «industria dell’Unione».
2. Osservazione preliminare
(53)
Dal momento che l’industria dell’Unione è costituita da due sole società, i dati riguardanti l’industria dell’Unione saranno presentati in forma indicizzata o in fasce numeriche, in modo da garantirne il trattamento riservato, in conformità dell’articolo 19 del regolamento di base.
(54)
Dal momento che i dati di Eurostat a livello del codice NC relativi alle importazioni includevano anche prodotti diversi dagli ET, le informazioni sulle importazioni sono state analizzate a livello del codice TARIC e completate dai dati raccolti ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base. I dati TARIC sono ritenuti riservati poiché presentano un grado di precisione che consente l’identificazione delle parti. Per questo motivo alcuni dati sono presentati in fasce numeriche.
3. Consumo dell’Unione
(55)
Il consumo dell’Unione è stato stabilito in base al volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione e ai dati di Eurostat sulle importazioni a livello del codice TARIC, integrati dalle informazioni ricavate dai dati raccolti in conformità dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
(56)
Tra il 2008 e il PIR («periodo considerato») il consumo dell’Unione è diminuito del 16 %, subendo un forte calo tra il 2008 e il 2009 e riprendendosi successivamente, senza però raggiungere i livelli precedenti la crisi durante il PIR. Dal livello più basso, registrato nel 2009 fino al PIR, il consumo dell’Unione è aumentato di circa il 40 %.
Tabella 1
Consumo
Volume
(chilogrammi)
2008
2009
2010
PIR
Consumo
140 000 - 150 000
90 000 - 100 000
110 000 - 120 000
120 000 - 130 000
Indice (2008 = 100)
100
61
75
84
Fonte:
risposte al questionario, Eurostat, base di dati costituita ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 6
4. Volume e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dalla Repubblica popolare cinese
(57)
I volumi e le quote di mercato delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC sono stati determinati sulla base delle informazioni statistiche fornite a livello TARIC, integrate dalle informazioni ricavate dai dati raccolti in conformità dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
(58)
Nonostante il decremento assoluto del consumo nell’Unione, il volume delle importazioni del prodotto oggetto di riesame originario della RPC ha registrato un aumento del 9 % nel periodo considerato, attestandosi ad un livello di gran lunga superiore ai 50 000 kg durante il PIR (cfr. tabella 2). Tale aumento, contestualmente alla riduzione generale del consumo dell’Unione durante il periodo considerato, ha determinato un incremento della quota di mercato degli esportatori cinesi, fino a raggiungere circa la metà del mercato totale dell’Unione.
Tabella 2
Importazioni dalla RPC
2008
2009
2010
PIR
Volume
51 771
36 188
39 953
56 289
Indice (2008 = 100)
100
70
77
109
Quota di mercato (in %)
35 - 40
35 - 40
35 - 40
45 - 50
Fonte:
Eurostat, base di dati costituita ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 6
5. Prezzi delle importazioni dalla RPC
5.1. Andamento dei prezzi
(59)
I prezzi di tali prodotti importati dalla RPC sono aumentati dell’ordine del 40 % tra il 2008 e il PIR, registrando un’impennata durante il PIR. L’incremento dei prezzi è dovuto principalmente all’aumento durante il PIR del costo della principale materia prima (polvere di tungsteno).
Tabella 3
Prezzi delle importazioni dalla RPC
2008
2009
2010
PIR
Prezzi
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indice (2008 = 100)
100
92
114
142
Fonte:
Eurostat, base di dati costituita ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 6
5.2. Sottoquotazione dei prezzi («price undercutting»)
(60)
L’inchiesta ha rivelato che i prezzi delle importazioni dalla RPC erano inferiori ai prezzi medi dell’industria dell’Unione. Durante il PIR è stato determinato un margine di sottoquotazione del 37 %, che è rimasto significativo (24 %) anche dopo l’inclusione nel suo calcolo del dazio antidumping. Per il calcolo ci si è basati sul confronto tra i prezzi cif all’esportazione dei produttori esportatori che hanno collaborato e i prezzi medi dell’industria dell’Unione a livello franco fabbrica. I prezzi sono stati considerati rappresentativi per la RPC in quanto i due produttori esportatori che hanno collaborato rappresentavano circa l’80 % delle importazioni di ET originarie della Repubblica popolare cinese.
(61)
Dopo la comunicazione delle conclusioni, un produttore esportatore ha affermato che i prezzi non sono stati confrontati per ogni tipo di prodotto e che a causa di notevoli pretese divergenze di prezzo tra i tipi di prodotto, i livelli di sottoquotazione calcolati non erano significativi. Sulla base delle informazioni disponibili, è stato possibile effettuare un raffronto solo parziale dei prezzi per ogni tipo di prodotto per le vendite dell’industria dell’Unione sul mercato interno e per le vendite all’esportazione verso l’Unione. Tuttavia, la parte interessata non ha presentato elementi di prova che possano mettere in dubbio la pertinenza della metodologia applicata. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(62)
Dopo la comunicazione delle conclusioni è stato argomentato inoltre che i prezzi delle importazioni cinesi e i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione sul mercato interno non sono stati confrontati allo stesso stadio commerciale. Tale affermazione non è stata suffragata da prove sufficienti, in quanto la parte interessata in questione non ha fornito prove o informazioni che dimostrassero costanti ed evidenti differenze tra le funzioni e i prezzi del venditore per i diversi stadi commerciali in questione. Questa argomentazione è stata perciò respinta.
6. Importazioni da altri paesi terzi
(63)
L’evoluzione del volume delle importazioni e dei prezzi da altri paesi durante il periodo considerato è presentata nella tabella che segue. I volumi e le quote di mercato delle importazioni da altri paesi terzi sono stati determinati sulla base delle informazioni statistiche fornite a livello TARIC, integrate dalle informazioni ricavate dai dati raccolti in conformità dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
Tabella 4
Importazioni da altri paesi terzi
2008
2009
2010
PIR
Vietnam
Volume delle importazioni (in kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indice (2008 = 100)
100
51
49
93
Prezzo
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indice (2008 = 100)
100
102
104
126
Corea del Sud
Volume delle importazioni (in kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indice (2008 = 100)
100
38
52
16
Prezzo
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indice (2008 = 100)
100
87
87
116
Altri paesi terzi
Volume delle importazioni (in kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indice (2008 = 100)
100
82
143
120
Prezzo
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indice (2008 = 100)
100
138
150
134
Totale
Volume delle importazioni (in kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indice (2008 = 100)
100
50
63
67
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi
35 % - 40 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
Prezzo
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indice (2008 = 100)
100
103
110
121
Fonte:
Eurostat, base di dati costituita ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 6
(64)
I volumi delle importazioni da altri paesi terzi verso il mercato dell’Unione sono diminuiti durante il periodo considerato di circa il 33 %. Nello stesso periodo le quote di mercato sono calate e si sono attestate intorno al 30 % - 35 % durante il PIR. I prezzi delle importazioni da altri paesi terzi sono saliti del 21 % nel corso dello stesso periodo.
(65)
Si ricorda che l’inchiesta iniziale non ha rivelato importazioni significative del prodotto simile verso il mercato dell’Unione diverse da quelle provenienti dalla RPC. L’inchiesta iniziale ha dimostrato che il mercato principale dei rimanenti produttori statunitensi e giapponesi era rappresentato dal rispettivo mercato interno. L’inchiesta ha concluso pertanto che le importazioni da paesi diversi dalla RPC sono state molto modeste.
(66)
Secondo informazioni fornite dall’industria dell’Unione attualmente non esiste una produzione di ET in Vietnam e nella Corea del Sud e le importazioni da tali paesi provengono in realtà dalla RPC. Tuttavia, nel corso della presente inchiesta non sono state ottenute informazioni che possano confermare tale affermazione.
7. Situazione economica dell’industria dell’Unione
7.1. Osservazioni preliminari
(67)
Come disposto dall’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha proceduto a una valutazione di tutti i fattori e indici economici pertinenti aventi incidenza sulla situazione dell’industria dell’Unione.
(68)
Dal momento che l’industria dell’Unione è costituita da due soli produttori, i dati sono indicati in fasce numeriche per motivi di riservatezza.
7.2. Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(69)
La produzione dell’industria dell’Unione è calata ogni anno nel corso del periodo considerato. Alla fine del PIR la produzione era diminuita del 29 % rispetto al 2008. Tale tendenza è stata particolarmente marcata nel 2009, con un calo di oltre il 40 %.
Tabella 5
Produzione totale dell’Unione
Volume
(in kg)
2008
2009
2010
PIR
Produzione
60 000 - 70 000
35 000 - 40 000
50 000 - 60 000
40 000 - 50 000
Indice (2008 = 100)
100
60
82
71
Fonte:
risposte al questionario.
(70)
La capacità di produzione è rimasta immutata durante il periodo considerato. Con il calo della produzione, l’utilizzo degli impianti ha registrato di conseguenza un calo generale del 27 % tra il 2008 e il PIR, passando al 41 % durante il PIR. Nella tabella seguente sono riportati dati dettagliati:
Tabella 6
Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
Volume
(in kg)
2008
2009
2010
PIR
Capacità di produzione
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
Indice (2008 = 100)
100
100
100
100
Utilizzo degli impianti (in %)
57
35
47
41
Indice (2008 = 100)
100
60
82
73
Fonte:
risposte al questionario
7.3. Scorte
(71)
Tra il 2008 e il PIR le scorte finali dell’industria dell’Unione sono diminuite del 20 %. Tale andamento è in linea con la tendenza al calo del consumo sul mercato dell’Unione nel corso dello stesso periodo.
Tabella 7
Scorte finali
Volume
(in kg)
2008
2009
2010
PIR
Scorte finali
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
Indice (2008 = 100)
100
70
85
80
Fonte:
risposte al questionario.
7.4. Volume delle vendite
(72)
Il volume delle vendite realizzate dall’industria dell’Unione sul mercato interno ad acquirenti indipendenti si è ridotto del 23 % tra il 2008 e il PIR, con una forte contrazione tra il 2008 e il 2009. Tale andamento negativo è stato più marcato del calo del consumo totale, fuorché nel 2010.
Tabella 8
Vendite ad acquirenti indipendenti
2008
2009
2010
PIR
Volume (in kg)
40 000 - 50 000
25 000 - 30 000
35 000 - 40 000
30 000 - 35 000
Indice (2008 = 100)
100
65
87
77
Fonte:
risposte al questionario.
7.5. Quota di mercato
(73)
A causa della tendenza negativa descritta nel precedente considerando riguardante il volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato interno, la sua quota di mercato è diminuita durante il periodo considerato. L’industria dell’Unione, pur perdendo volumi di vendita, è stata in grado di mantenere intatte le sue quote di mercato per tutto il 2009 e il 2010, ma ha subito una battuta d’arresto durante il PIR, con vendite in calo nonostante un mercato in crescita. Ciò ha comportato una quota di mercato compresa tra il 20 % e il 25 %, leggermente inferiore quindi a quella registrata all’inizio del periodo considerato.
Tabella 9
Quota di mercato dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Quota di mercato dell’Unione (in %)
25 - 30
25 - 30
30 - 35
20 - 25
Indice (2008 = 100)
100
107
117
91
Fonte:
risposte al questionario, Eurostat, base di dati costituita ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 6
7.6. Crescita
(74)
Come suindicato, tra il 2008 e il 2009 il consumo nell’Unione ha subito un forte calo a causa del rallentamento dell’economia e si è successivamente ripreso, senza però raggiungere i livelli precedenti la crisi durante il PIR. L’industria dell’Unione, pur perdendo volumi di vendita, è stata in grado di mantenere intatte le sue quote di mercato per tutto il 2009 e il 2010, ma ha subito una battuta d’arresto durante il PIR, con vendite in calo nonostante un mercato in crescita.
7.7. Occupazione e produttività
(75)
Tra il 2008 e il PIR il livello dell’occupazione nell’industria dell’Unione ha subito un calo del 13 %.
(76)
A seguito del calo della produzione, durante il periodo considerato è anche diminuita la produttività per lavoratore, misurata in termini di produzione (in kg per lavoratore). Nella tabella seguente sono riportati dati dettagliati:
Tabella 10
Occupazione e produttività totali dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Indice di lavoratori dipendenti
100
65
84
87
Indice di produttività
100
92
106
83
Fonte:
risposte al questionario.
7.8. Prezzi di vendita unitari
(77)
I prezzi di vendita unitari dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti nell’Unione sono scesi leggermente tra il 2008 e il 2010, riflettendo in parte gli effetti della crisi economica. Tra il 2010 e il PIR i prezzi di vendita unitari hanno registrato un’impennata. Nel corso del periodo considerato i prezzi dell’industria dell’Unione sono aumentati complessivamente del 35 %. Tale andamento dei prezzi, in particolare tra il 2010 e il PIR, è stato causato dall’aumento dei prezzi dei principali componenti degli ET.
Tabella 11
Prezzo unitario delle vendite dell’Unione
2008
2009
2010
PIR
Prezzo unitario delle vendite dell’Unione (EUR/unità)
80 - 120
80 - 120
80 - 120
100 - 140
Indice (2008 = 100)
100
94
96
135
Fonte:
risposte al questionario.
7.9. Redditività
(78)
La redditività è migliorata tra il 2008 e il PIR, dopo aver raggiunto un livello inferiore nel 2009 e nel 2010. Essa si è attestata tuttavia ad un livello negativo durante l’intero periodo considerato.
Tabella 12
Redditività
2008
2009
2010
PIR
Redditività (vendite dell’Unione)
Indice (2008 = 100)
100
95
95
104
Fonte:
risposte al questionario.
7.10. Investimenti e utile sul capitale investito
(79)
Gli investimenti nel settore commerciale per il prodotto in esame sono diminuiti notevolmente nel periodo considerato.
(80)
L’utile sul capitale investito ha seguito lo stesso andamento della redditività. Nel 2008 l’industria dell’Unione ha registrato un utile negativo sul capitale investito, che è risalito leggermente, pur rimanendo negativo, durante il PIR.
Tabella 13
Investimenti e utile sul capitale investito
Indice (2008 = 100)
2008
2009
2010
PIR
Investimenti
100
2
23
18
Utile sul capitale investito
100
100
96
103
Fonte:
risposte al questionario.
7.11. Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(81)
Il flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell’industria di autofinanziare le proprie attività, espresso come percentuale del fatturato del prodotto in esame, è nettamente migliorato nel periodo considerato, pur rimanendo negativo.
Tabella 14
Flusso di cassa
2008
2009
2010
PIR
Flusso di cassa
Indice (2008 = 100)
100
99
96
106
Fonte:
risposte al questionario.
7.12. Salari
(82)
Tra il 2008 e il PIR i salari dell’industria dell’Unione sono calati del 16 % parallelamente alla riduzione del numero dei dipendenti.
7.13. Entità del margine di dumping
(83)
Durante il PIR ha continuato a essere praticato, nonostante le misure in vigore, un dumping rilevante ad un livello notevolmente superiore al livello attuale delle misure. Considerati l’ampia capacità inutilizzata, i volumi reali delle importazioni dalla RPC e i prezzi nettamente inferiori ai prezzi di vendita dell’industria dell’Unione, l’incidenza dei margini di dumping effettivi sull’industria dell’Unione non può essere considerata trascurabile.
7.14. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(84)
È stato esaminato se l’industria dell’Unione si fosse ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping. Nonostante le misure antidumping in vigore, l’industria dell’Unione non è riuscita a riprendersi dalle pratiche di dumping precedenti. In risposta alla pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni cinesi, l’industria dell’Unione ha cercato di conservare la propria quota di mercato, ma ha subito di conseguenza perdite.
8. Conclusioni relative alla situazione dell’industria dell’Unione
(85)
L’industria dell’Unione versa tuttora in una situazione economica vulnerabile e ha continuato a subire un grave pregiudizio. Quasi tutti gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione sono peggiorati durante il periodo considerato. Di conseguenza, non si può concludere che la situazione dell’industria dell’Unione sia solida.
(86)
In risposta alla pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni cinesi, l’industria dell’Unione ha tentato di mantenere intatta la propria quota di mercato, ma vendendo a prezzi nettamente inferiori al livello di pareggio. In effetti, l’aumento dei prezzi di vendita dell’industria dell’Unione tra il 2010 e il PIR è legato all’aumento dei prezzi della materia prima e non copre il costo totale dell’industria dell’Unione.
(87)
In conclusione, le difficoltà incontrate dall’industria dell’Unione possono essere chiaramente collegate alla massiccia presenza sul mercato dell’Unione di importazioni cinesi a basso prezzo del prodotto in esame, venduto a prezzi soggetti a notevoli pratiche di dumping, nonostante le misure in vigore. Ciò è stato sufficiente a determinare una situazione in cui l’industria dell’Unione subisce perdite nel tentativo di conservare una quota di mercato ragionevole. Inoltre, durante quasi tutto il periodo considerato tali difficoltà sono state aggravate da due fattori: la contrazione del mercato durante la crisi economica del 2008-2009 e, anche se in misura minore, l’improvviso aumento dei costi della materia prima nel PIR. Ciò ha portato a uno scenario caratterizzato da perdite rilevanti.
(88)
Vista l’evoluzione negativa degli indicatori relativi all’industria dell’Unione, si ritiene che durante il periodo considerato essa abbia continuato a subire un pregiudizio notevole, ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
E. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(89)
Nel periodo considerato l’industria dell’Unione si è trovata in una situazione vulnerabile, ancora esposta all’effetto pregiudizievole delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC.
(90)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le importazioni dal paese interessato sono state valutate per stabilire se, in caso di scadenza delle misure, vi è il rischio che il pregiudizio persista.
2. Volume delle importazioni dalla RPC
(91)
Si ricorda che il consumo sul mercato dell’Unione è diminuito considerevolmente dopo l’inchiesta iniziale, principalmente a causa della recessione economica. In tali circostanze, i volumi delle importazioni cinesi sono aumentati durante il PIR fino a raggiungere un livello di gran lunga superiore ai 50 000 kg. Essi sono aumentati del 9 %, mentre la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita.
3. Capacità inutilizzata della RPC
(92)
Come indicato nel considerando 46, dalle informazioni disponibili risulta che la RPC dispone di una consistente capacità inutilizzata. È prevedibile che, in assenza di misure antidumping, gran parte di tale capacità inutilizzata possa essere destinata ad accrescere le importazioni nel mercato dell’Unione. Non vi sono indicazioni infatti che i mercati dei paesi terzi o il mercato interno cinese possano assorbire tale ingente capacità inutilizzata. Pertanto, la capacità di aumentare notevolmente le esportazioni verso l’Unione è reale. Secondo le stime, la capacità inutilizzata è quintuplicata rispetto al consumo dell’Unione durante il PIR.
(93)
Inoltre, dalle informazioni presentate durante l’inchiesta sono emerse notevoli distorsioni sul mercato della materia prima (paratungstato di ammonio o «PTA») utilizzata per fabbricare il prodotto in esame. Questa materia prima è soggetta a quote d’esportazione imposte dalle autorità cinesi, nonché a tasse sull’esportazione. Tali misure limitano le esportazioni di PTA e ne aumentano artificialmente il prezzo a livello mondiale. Dette distorsioni potrebbero incentivare ulteriormente l’industria cinese a produrre e ad esportare a basso prezzo, mentre l’industria dell’Unione deve produrre il prodotto simile sulla base di prezzi della materia prima artificiosamente elevati.
4. Attrattiva del mercato dell’Unione
(94)
È stato dimostrato che i produttori esportatori cinesi hanno continuato ad interessarsi al mercato dell’Unione e sono in grado di aumentare i volumi di importazione a scapito delle vendite dell’industria dell’Unione. Essi hanno registrato addirittura un aumento della loro già considerevole quota di mercato durante il PIR.
5. Conclusione
(95)
L’industria dell’Unione ha subito per vari anni gli effetti delle importazioni cinesi oggetto di dumping e la sua situazione economica permane precaria.
(96)
Qualora le misure non fossero mantenute, un aumento delle importazioni oggetto di dumping è assai probabile e potrebbe mettere seriamente in pericolo l’esistenza dell’industria dell’Unione. Infatti, la RPC dispone di una considerevole capacità inutilizzata, che, in caso di scadenza delle misure, potrebbe essere in gran parte destinata al mercato dell’Unione a prezzi di dumping nettamente inferiori ai prezzi di vendita applicati dall’industria dell’Unione sul mercato interno.
(97)
Alla luce di quanto constatato nel corso dell’inchiesta, vale a dire il persistere del dumping, la capacità inutilizzata della RPC, le distorsioni riscontrate nel mercato delle materie prime, la possibilità che i produttori esportatori cinesi orientino i volumi delle loro esportazioni verso il mercato dell’Unione, la strategia dei prezzi degli esportatori cinesi a livelli nettamente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione e l’attrattiva del mercato dell’Unione, l’abrogazione delle misure comporterebbe probabilmente il persistere del pregiudizio.
F. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(98)
In conformità dell’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure esistenti sia contrario all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori. Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni conformemente all’articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(99)
Va ricordato che, nell’inchiesta iniziale, l’istituzione delle misure non è stata considerata contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che la presente inchiesta si svolga nel quadro di un riesame e analizzi pertanto una situazione in cui sono già state applicate misure antidumping, consente di individuare qualsiasi effetto negativo indebito delle misure antidumping in vigore sulle parti interessate.
(100)
Si è pertanto proceduto ad esaminare se, nonostante le conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping pregiudizievole, esistessero validi motivi per concludere che il mantenimento delle misure sia, nel caso specifico, contrario all’interesse dell’Unione.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(101)
Tenuto conto della situazione dell’industria dell’Unione e dell’analisi sulla probabilità di reiterazione del pregiudizio, è chiaro che l’industria dell’Unione, subirebbe un serio deterioramento della sua situazione finanziaria, qualora si lasciassero scadere i dazi antidumping. Durante l’intero periodo considerato l’industria dell’Unione ha visto ridursi i suoi volumi di produzione e di vendita, mentre le importazioni dal paese interessato sono aumentate nonostante le misure in vigore. Nello stesso periodo la situazione finanziaria dell’industria dell’Unione si è deteriorata a causa delle gravi perdite subite. È necessario pertanto assicurare il rispetto delle condizioni di effettiva concorrenza sul mercato dell’Unione.
(102)
Il mantenimento delle misure favorirebbe l’industria dell’Unione, che dovrebbe quindi essere in grado di aumentare i suoi volumi di vendita e di migliorare la propria situazione finanziaria. Al contrario, la sospensione delle misure metterebbe seriamente in pericolo la sostenibilità dell’industria dell’Unione.
3. Interesse degli utilizzatori
(103)
Nessuno dei 15 utilizzatori contattati si è dichiarato disposto a collaborare. Come nell’inchiesta iniziale non sono pervenute risposte al questionario da parte degli utilizzatori interessati. Nell’inchiesta iniziale la mancata collaborazione è stata spiegata con la scarsa incidenza degli ET sui loro costi di produzione, in quanto sembra che qualità e affidabilità siano i criteri essenziali per gli acquirenti. Data l’evidente incidenza marginale del prodotto oggetto del riesame sul costo dei prodotti a valle, si è concluso che le misure non avrebbero conseguenze negative sull’industria utilizzatrice.
4. Interesse degli importatori
(104)
Tre importatori hanno contattato la Commissione all’inizio dell’inchiesta, ma non sono stati considerati parti interessate in quanto durante il PIR non avevano importato il prodotto in esame dalla RPC. Dato che gli importatori di ET non hanno mostrato alcun interesse durante l’inchiesta, si è concluso che il mantenimento delle misure non sarebbe manifestamente contrario all’interesse dell’Unione.
5. Conclusione
(105)
In base a quanto precede, si è concluso che non esistono motivi validi contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping.
G. MISURE ANTIDUMPING
(106)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base alle quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure attualmente in vigore. È stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale poter presentare osservazioni al riguardo. Le informazioni e le osservazioni, se giustificate, sono state prese nella dovuta considerazione.
(107)
Ne consegue che, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di alcuni tipi di elettrodi di tungsteno originari della PRC, istituite con il regolamento (CE) n. 260/2007, devono essere mantenute.
(108)
Al fine di ridurre al minimo i rischi di elusione dovuti alla grande differenza tra le aliquote del dazio, nella fattispecie si ritiene necessaria l’adozione di misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping. Queste misure speciali, che si applicano solamente alle società che beneficiano di un’aliquota del dazio individuale, prevedono in particolare la presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti illustrati in allegato al presente regolamento. Le importazioni non accompagnate da una fattura di questo tipo saranno assoggettate al dazio antidumping residuo applicabile a tutti gli altri produttori,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di elettrodi per saldatura in tungsteno, comprese le barre e i profilati di tungsteno per elettrodi per saldatura, contenenti il 94 % o più in peso di tungsteno, diversi da quelli ottenuti semplicemente per sinterizzazione, tagliati o meno a misura, classificati attualmente ai codici NC ex 8101 99 10 ed ex 8515 90 00 (codici TARIC 8101991010 e 8515900010) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. Le aliquote del dazio applicabili al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate, sono le seguenti:
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd
38,8 %
A756
Tutte le altre società
63,5 %
A999
3. L’applicazione delle aliquote del dazio individuali stabilite per le società citate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti indicati nell’allegato. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
4. Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 29 maggio 2013