NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.
REGOLAMENTO (UE) N. 617/2013 DELLA COMMISSIONE
del 26 giugno 2013
recante misure di esecuzione della direttiva 2009/125/CE del Parlamento europeo e del Consiglio in merito alle specifiche per la progettazione ecocompatibile di computer e server informatici
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
vista la direttiva 2009/125/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 ottobre 2009, relativa all’istituzione di un quadro per l’elaborazione di specifiche per la progettazione ecocompatibile dei prodotti connessi all’energia (1), in particolare l’articolo 15, paragrafo 1,
sentito il forum consultivo di cui all’articolo 18 della direttiva 2009/125/CE,
considerando quanto segue:
(1)
Ai sensi della direttiva 2009/125/CE la Commissione è tenuta a fissare specifiche per la progettazione ecocompatibile dei prodotti connessi all’energia che rappresentano un significativo volume di vendite e di scambi commerciali, che hanno un significativo impatto ambientale e che hanno notevoli potenzialità di miglioramento, senza che tali specifiche comportino costi eccessivi.
(2)
L’articolo 16, paragrafo 2, lettera a), della direttiva 2009/125/CE stabilisce che, secondo la procedura di cui all’articolo 19, paragrafo 3, e i criteri di cui all’articolo 15, e previa consultazione del forum consultivo, la Commissione introduce, se del caso, una misura di esecuzione per gli apparecchi per ufficio.
(3)
La Commissione ha effettuato uno studio preparatorio per analizzare gli aspetti tecnici, ambientali ed economici dei computer. Lo studio è stato realizzato in collaborazione con le parti in causa e le parti interessate dell’Unione e dei paesi terzi e i risultati sono stati resi pubblici.
(4)
Lo studio preparatorio ha dimostrato che il potenziale miglioramento in termini di costi nel consumo di elettricità dei computer tra il 2011 e il 2020 è stimato in circa 93 TWh, pari a 43 milioni di tonnellate di emissioni di CO2, e nel 2020 fra 12,5 TWh e 16,3 TWh, valore che corrisponde a 5,0 - 6,5 milioni di tonnellate di emissioni di CO2. Di conseguenza, i computer costituiscono un gruppo di prodotti per i quali occorre stabilire specifiche di progettazione ecocompatibile.
(5)
Poiché una buona parte del risparmio energetico potenziale dei desktop thin client, delle stazioni di lavoro, dei server di piccole dimensioni e dei server informatici dipende dal rendimento dei loro alimentatori interni e poiché le specifiche tecniche per gli alimentatori interni di tali prodotti sono simili a quelle previste per i computer da tavolo (desktop) e i computer da tavolo integrati (desktop integrati), le disposizioni relative al rendimento degli alimentatori interni del presente regolamento si applicano anche ai primi. Tuttavia, altri aspetti relativi alle prestazioni ambientali dei desktop thin client, delle stazioni di lavoro, delle stazioni di lavoro mobili, dei server di piccole dimensioni e dei server informatici potrebbero essere precisati in una misura più specifica di esecuzione della direttiva 2009/125/CE.
(6)
Gli schermi hanno caratteristiche distinte e quindi sono esclusi dal campo di applicazione del presente regolamento. Tuttavia, in considerazione del loro significativo impatto ambientale e delle notevoli potenzialità di miglioramento, questi prodotti potrebbero essere oggetto di una misura distinta di esecuzione della direttiva 2009/125/CE e/o alla direttiva 2010/30/UE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 19 maggio 2010, concernente l’indicazione del consumo di energia e di altre risorse dei prodotti connessi all’energia, mediante l’etichettatura ed informazioni uniformi relative ai prodotti (2).
(7)
Le specifiche per la progettazione ecocompatibile non devono produrre un impatto negativo significativo sulla funzionalità del prodotto né sui consumatori, in particolare per quanto riguarda l’accessibilità economica del prodotto, i costi del ciclo di vita e la competitività dell’industria. Inoltre, tali specifiche non devono imporre ai fabbricanti tecnologie proprietarie o eccessivi oneri amministrativi, né devono avere ripercussioni negative sulla salute, sulla sicurezza e sull’ambiente.
(8)
Il consumo energetico dei computer deve essere reso più efficiente applicando tecnologie esistenti, non proprietarie ed economicamente accessibili, che consentono di ridurre i costi complessivi sostenuti per l’acquisto e l’uso dei dispositivi.
(9)
Le specifiche per la progettazione ecocompatibile vanno introdotte gradualmente dando ai fabbricanti il tempo sufficiente a riprogettare i prodotti oggetto del presente regolamento. I tempi devono essere tali da evitare impatti negativi sulle forniture dei computer e devono tenere conto dell’incidenza sui costi per i fabbricanti, in particolare per le piccole e medie imprese, assicurando nel contempo che gli obiettivi del regolamento vengano raggiunti nei tempi previsti.
(10)
È prevista una revisione del presente regolamento entro tre anni e mezzo dalla sua entrata in vigore.
(11)
Occorre determinare l’efficienza energetica dei computer avvalendosi di metodi di misurazione affidabili, accurati e riproducibili, che tengano conto dei metodi più avanzati, come pure delle eventuali norme armonizzate adottate conformemente alla normativa europea sulla normalizzazione (3).
(12)
Poiché le specifiche di progettazione ecocompatibile per il consumo di energia elettrica nei modi standby e spento delle apparecchiature elettriche ed elettroniche domestiche e da ufficio non corrispondono pienamente alle caratteristiche dei computer, le specifiche del regolamento (CE) n. 1275/2008 della Commissione, del 17 dicembre 2008, recante misure di esecuzione della direttiva 2005/32/CE del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda le specifiche di progettazione ecocompatibile relative al consumo di energia elettrica nei modi stand-by e spento delle apparecchiature elettriche ed elettroniche domestiche e da ufficio (4) non si applicano ai computer. Pertanto, il presente regolamento stabilisce determinate specifiche per la gestione del consumo di energia, nonché per le modalità sospensione, spento e lo stato di consumo minimo; il regolamento (CE) n. 1275/2008 deve quindi essere modificato di conseguenza.
(13)
Nonostante l’esclusione dei computer dal campo di applicazione del regolamento (CE) n. 1275/2008, le disposizioni del regolamento (CE) n. 278/2009 della Commissione, del 6 aprile 2009, recante misure di esecuzione della direttiva 2005/32/CE del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda le specifiche di progettazione ecocompatibile relative al consumo di energia elettrica a vuoto e al rendimento medio in modo attivo per gli alimentatori esterni (5) si applicano agli alimentatori esterni immessi sul mercato con i computer.
(14)
Ai sensi dell’articolo 8 della direttiva 2009/125/CE, il presente regolamento specifica le procedure applicabili per la valutazione della conformità.
(15)
Ai fini di agevolare i controlli della conformità, i fabbricanti sono chiamati a fornire le informazioni contenute nella documentazione tecnica di cui agli allegati IV e V della direttiva 2009/125/CE nella misura in cui tali informazioni si riferiscono alle specifiche stabilite nel presente regolamento.
(16)
Per garantire una concorrenza leale, il conseguimento dei potenziali e auspicati risparmi di energia e per fornire ai consumatori informazioni accurate sull’efficienza energetica dei prodotti, è opportuno che il presente regolamento chiarisca che le tolleranze indicate alle autorità nazionali di vigilanza del mercato ai fini dell’esecuzione di prove fisiche volte a stabilire se un modello specifico di prodotto connesso all’energia sia conforme al presente regolamento non siano utilizzate dai fabbricanti come margine di manovra per dichiarare un’efficienza del modello superiore a quanto giustificato dalle misurazioni e dai calcoli dichiarati nella documentazione tecnica del prodotto.
(17)
Occorre individuare i parametri di riferimento per i prodotti attualmente disponibili caratterizzati da un’elevata efficienza energetica. Ciò consentirà di assicurare un’ampia disponibilità e un facile accesso alle informazioni, in particolare per le piccole e medie imprese, facilitando ulteriormente l’integrazione delle migliori tecnologie progettuali e lo sviluppo di prodotti più efficienti per ridurre il consumo di energia.
(18)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito a norma dell’articolo 19, paragrafo 1, della direttiva 2009/125/CE,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Oggetto e campo di applicazione
1. Il presente regolamento definisce le specifiche per la progettazione ecocompatibile per l’immissione sul mercato di computer e server informatici.
2. Il presente regolamento si applica ai seguenti prodotti che possono essere alimentati direttamente dalla corrente alternata (CA) di rete, anche tramite alimentatore esterno o interno:
a)
computer da tavolo (desktop);
b)
computer da tavolo (desktop) integrati;
c)
computer portatili (notebook), compresi i tablet, gli slate e i thin client portatili;
d)
desktop thin client;
e)
stazioni di lavoro;
f)
stazioni di lavoro mobili;
g)
server di piccole dimensioni;
h)
server informatici.
3. Il presente regolamento non si applica ai seguenti gruppi di prodotti:
a)
sistemi e componenti blade;
b)
server appliance;
c)
server multinodo;
d)
server informatici con più di quattro socket per processori;
e)
console per videogiochi;
f)
docking station.
Articolo 2
Definizioni
Si applicano le definizioni seguenti:
1)
«computer», un apparecchio che esegue operazioni logiche ed elabora dati, in grado di utilizzare dispositivi per l’immissione dei dati e di visualizzare le informazioni su uno schermo e in genere comprende un’unità di elaborazione centrale (CPU) per eseguire tali operazioni. Se non è dotato di CPU, il dispositivo viene impiegato come client gateway (interfaccia e convertitore di protocolli) trasmettendo i dati ad un server informatico che agisce da unità di elaborazione di calcolo;
2)
«server informatico», un apparecchio informatico che fornisce servizi e gestisce risorse in rete per i dispositivi client, come ad esempio i computer da tavolo (desktop), i computer portatili, i desktop thin client, i telefoni IP, o altri server informatici. Un server informatico è generalmente immesso sul mercato per essere utilizzato nei centri di elaborazione dati e presso uffici e realtà aziendali; vi si accede principalmente tramite connessioni di rete, e non attraverso componenti per l’immissione dati direttamente dall’utente, quali una tastiera o un mouse.
Un server informatico presenta le seguenti caratteristiche:
a)
è progettato per supportare i sistemi operativi per server informatici e/o gli hypervisor, e per l’esecuzione di applicativi aziendali installati dall’utente;
b)
supporta il codice autocorrettore (ECC) e/o una memoria tampone [compresi i moduli di memoria DIMM (dual in-line memory modules) bufferizzati e le configurazioni con memoria BOB (buffered on board)];
c)
viene commercializzato con una o più alimentazioni CA-CC;
d)
tutti i processori hanno accesso a una memoria di sistema condivisa e sono visibili in maniera indipendente da un unico OS o hypervisor;
3)
«alimentatore esterno», un dispositivo che presenta le seguenti caratteristiche:
a)
è progettato per convertire la corrente alternata (CA) in ingresso dalla rete principale di alimentazione elettrica in alternata (CA) o corrente continua (CC) di tensione inferiore all’uscita;
b)
è in grado di convertire in una sola tensione di uscita CC o CA alla volta;
c)
è destinato all’uso con un dispositivo separato che costituisce il carico principale;
d)
è contenuto in un alloggiamento fisicamente separato dal dispositivo che costituisce il carico principale;
e)
è collegato al dispositivo che costituisce il carico principale mediante connessione elettrica, cavo, filo o altro collegamento di tipo maschio/femmina rimovibile o fisso; e
f)
ha una potenza di uscita nominale non superiore a 250 Watt;
4)
«alimentatore interno», una componente progettata per convertire la tensione alternata in ingresso in tensione(i) continua(e) ai fini dell’alimentazione del computer o server informatico; presenta le seguenti caratteristiche:
a)
si trova all’interno dell’alloggiamento del computer o del server informatico ma è separata dalla scheda principale del computer o del server informatico;
b)
l’alimentatore si collega alla rete elettrica mediante un singolo cavo senza circuiti intermedi fra l’alimentatore e la rete elettrica; e
c)
tutte le connessioni elettriche dall’alimentatore alle componenti del computer o del server informatico, ad eccezione di una connessione a corrente continua allo schermo di un computer da tavolo (desktop) integrato, si trovano all’interno dell’alloggiamento del computer.
I convertitori interni CC-CC utilizzati per convertire una singola tensione continua da un alimentatore esterno in tensioni multiple da utilizzare nel computer o nel server informatico non sono considerati alimentatori interni;
5)
«desktop» o «computer da tavolo», un computer la cui unità principale è progettata per essere collocata stabilmente in un luogo e non per la mobilità e per essere utilizzata con uno schermo esterno e periferiche esterne quali la tastiera e il mouse.
Ai fini del presente regolamento si definiscono le seguenti categorie di desktop:
a)
desktop «di categoria A», un computer da tavolo che non rientra nella definizione dei desktop delle categorie B, C o D;
b)
desktop «di categoria B», un computer da tavolo dotato di:
(i)
due nuclei fisici all’interno della CPU; e
(ii)
almeno due gigabyte (GB) di memoria di sistema;
c)
desktop «di categoria C», un computer da tavolo dotato di:
(i)
tre o più nuclei fisici all’interno della CPU; e
(ii)
una configurazione con almeno una delle due caratteristiche seguenti:
-
almeno due gigabyte (GB) di memoria di sistema, e/o
-
una scheda grafica discreta (dGfx);
d)
desktop «di categoria D», un computer da tavolo dotato di:
(i)
almeno quattro nuclei fisici all’interno della CPU; e
(ii)
una configurazione con almeno una delle due caratteristiche seguenti:
-
almeno quattro gigabyte (GB) di memoria di sistema, e/o
-
una scheda grafica discreta (dGfx) che rientri nella classe G3 (con larghezza di dati del frame buffer 128-bit), G4, G5, G6 o G7;
6)
«desktop integrato» o «computer da tavolo integrato», un sistema desktop nel quale il computer e lo schermo funzionano come unità singola che riceve l’alimentazione CA tramite un singolo cavo. Esistono due forme di desktop integrati: 1) un prodotto in cui lo schermo e il computer sono fisicamente combinati in una singola unità; o 2) un prodotto in cui lo schermo è separato dal computer ma è collegato alla struttura principale mediante un cavo di alimentazione in corrente continua (CC). Un computer da tavolo integrato è predisposto per essere collocato stabilmente in un luogo e non per essere portatile. La destinazione d’uso principale dei computer da tavolo integrati non consiste nella visualizzazione e ricezione di segnali audiovisivi.
Ai fini del presente regolamento si definiscono le seguenti categorie di desktop integrati:
a)
desktop integrato «di categoria A», un computer da tavolo integrato che non rientra nella definizione dei desktop integrati delle categorie B, C o D;
b)
desktop integrato «di categoria B», un computer da tavolo integrato dotato di:
(i)
due nuclei fisici all’interno della CPU; e
(ii)
almeno due gigabyte (GB) di memoria di sistema;
c)
desktop integrato «di categoria C», un computer da tavolo integrato dotato di:
(i)
tre o più nuclei fisici all’interno della CPU; e
(ii)
una configurazione con almeno una delle due caratteristiche seguenti:
-
almeno due gigabyte (GB) di memoria di sistema, e/o
-
una scheda grafica discreta (dGfx);
d)
desktop integrato «di categoria D», un computer da tavolo integrato dotato di:
(i)
almeno quattro nuclei fisici all’interno della CPU; e
(ii)
una configurazione con almeno una delle due caratteristiche seguenti:
-
almeno quattro gigabyte (GB) di memoria di sistema, e/o
-
una scheda grafica discreta (dGfx) che rientri nella classe G3 (con larghezza di dati del frame buffer 128-bit), G4, G5, G6 o G7;
7)
«notebook» o «computer portatile», computer progettato specificatamente come apparecchiatura portatile e per funzionare per lunghi periodi con o senza connessione diretta a una fonte di alimentazione AC. I notebook sono dotati di schermo integrato, con una diagonale visibile dello schermo di almeno 22,86 cm (9 pollici), e sono in grado di funzionare mediante una batteria integrata o un’altra fonte di alimentazione portatile.
I notebook, inoltre, comprendono i seguenti sottotipi:
a)
«tablet», un tipo di computer portatile collegato sia ad uno schermo tattile che a una tastiera fisica;
b)
«slate», un tipo di computer portatile dotato di uno schermo tattile integrato, ma privo di una tastiera fisica permanente;
c)
«mobile thin client», un computer portatile la cui funzionalità primaria dipende da una connessione a risorse informatiche remote (ad esempio un server o un terminal remoto) e che non dispone di supporti di stoccaggio a rotazione integrati.
Ai fini del presente regolamento si definiscono le seguenti categorie di notebook:
a)
notebook «di categoria A», un computer portatile che non rientra nella definizione dei notebook delle categorie B o C;
b)
notebook «di categoria B», un computer portatile dotato di almeno una scheda grafica discreta (dGfx);
c)
notebook di «categoria C», un computer portatile dotato almeno delle seguenti caratteristiche:
a)
almeno due nuclei fisici all’interno della CPU;
b)
almeno due gigabyte (GB) di memoria di sistema;
c)
una scheda grafica discreta (dGfx) che rientri nella classe G3 (con larghezza di dati del frame buffer 128-bit), G4, G5, G6 o G7.
I prodotti che rientrano nella definizione di notebook, ma che allo stato inattivo (idle state) hanno un consumo energetico inferiore a 6 W non sono considerati notebook ai fini del presente regolamento;
8)
«desktop thin client», un computer la cui funzionalità primaria dipende da una connessione a risorse informatiche remote (ad esempio un server o un terminal remoto) e che non dispone di supporti di stoccaggio a rotazione integrati. L’unità principale di un desktop thin client deve essere progettata per essere collocata in una posizione permanente (per esempio su una scrivania) e non per essere trasportata. I desktop thin client possono trasmettere informazioni sia a uno schermo esterno o, se parte del prodotto, a uno schermo integrato;
9)
«stazione di lavoro», un computer monoutente ad elevate prestazioni, generalmente utilizzato per applicazioni di grafica, CAD (computer aided design), per lo sviluppo di software o per applicazioni finanziarie e scientifiche oltre che per altre funzionalità ad elevata intensità di calcolo, e che presenta le seguenti caratteristiche:
a)
ha un tempo medio tra due guasti (MTBF) di almeno 15 000 ore;
b)
ha un codice autocorrettore (EEC) e/o una memoria tampone;
c)
possiede tre delle cinque caratteristiche seguenti:
1)
dispone di un’alimentazione supplementare per grafica di elevata qualità (ossia un sistema di alimentazione supplementare PCI-E 6-pin con potenza 12 V);
2)
il sistema deve essere collegato alla scheda madre con slot superiori a PCI-E x4 in aggiunta allo/agli slot grafico/i e/o al supporto PCI-X;
3)
non deve supportare la grafica UMA (uniform memory access);
4)
deve includere cinque o più slot PCI, PCI-E o PCI-X;
5)
deve essere in grado di fornire un supporto multiprocessore per due o più CPU (deve supportare fisicamente pacchetti/socket di CPU separati, ossia non avere un supporto per una CPU singolo multicore);
10)
«stazione di lavoro mobile», un computer monoutente ad elevate prestazioni, generalmente utilizzato per applicazioni di grafica, CAD (computer aided design), per lo sviluppo di software o per applicazioni finanziarie e scientifiche oltre che per altre funzionalità ad elevata intensità di calcolo, esclusi i videogiochi, e che è progettato specificatamente come apparecchiatura portatile e per funzionare per lunghi periodi con o senza connessioni dirette a fonti di alimentazione AC. Tali dispositivi dispongono di uno schermo integrato e sono in grado di funzionare con una batteria integrata o altre fonti di energia portatili. La maggior parte delle stazioni di lavoro mobili utilizza una fonte di alimentazione esterna ed è dotata di tastiera e dispositivo di puntamento integrati.
Una stazione di lavoro portatile presenta le seguenti caratteristiche:
a)
ha un tempo medio tra due guasti (MTBF) di almeno 13 000 ore;
b)
è dotata di almeno una scheda grafica discreta (dGfx) che rientri nella classe G3 (con larghezza di dati del frame buffer 128-bit), G4, G5, G6 o G7;
c)
supporta l’inserimento di tre o più dispositivi di memorizzazione interni;
d)
supporta almeno 32GB di memoria di sistema;
11)
«server di piccole dimensioni», un tipo di computer che normalmente utilizza componenti desktop in un computer desktop, ma è fondamentalmente progettato per servire da host per altri computer e per eseguire funzioni quali la fornitura di servizi nel contesto di un’infrastruttura di rete e hosting di dati/media; un server di piccole dimensioni presenta le seguenti caratteristiche:
a)
è progettato come impianto a piedistallo, a torre o di altro tipo simile a quello di un desktop in modo tale che tutte le attività di elaborazione dati, archiviazione e interfaccia di rete siano contenute in un unico contenitore;
b)
è progettato per essere operativo 24 ore al giorno, 7 giorni alla settimana;
c)
è essenzialmente progettato per operare in situazioni di multi-uso simultaneo, al servizio di vari utenti mediante unità client collegate in rete;
d)
quando viene immesso sul mercato con un sistema operativo, tale sistema operativo è progettato per applicazioni server destinate a uso domestico o di bassa gamma;
e)
non viene commercializzato con una scheda grafica discreta (dGfx) che non rientri nella classe G1;
12)
«sistema e componenti blade», un sistema costituito da un alloggiamento («blade chassis») in cui vengono inseriti vari tipi di unità di memoria blade e i server. L’alloggiamento fornisce le risorse condivise da cui dipendono i server e la memoria. I sistemi blade sono progettati come soluzione scalabile per contenere molteplici server e unità di memoria in un unico involucro e per consentire ai tecnici di aggiungere o sostituire facilmente durante il funzionamento (hot-swap) le unità di memoria (blade), ad esempio i blade server;
13)
«server appliance», un server informatico dotato di un sistema operativo pre-installato e di un software applicativo utilizzato per svolgere una funzione specifica o una serie di funzioni strettamente collegate. Un server appliance fornisce servizi tramite una o più reti ed è generalmente gestito attraverso un’interfaccia web o a linee di comando. Le configurazioni hardware e software per i server appliance sono personalizzate dal venditore per svolgere un compito specifico, comprese le funzionalità di rete o di stoccaggio, e non sono pensate per eseguire software fornito dall’utente;
14)
«server multinodo», un sistema costituito da un alloggiamento in cui vengono inseriti due o più server informatici indipendenti (o nodi), che condividono uno o più alimentatori. La potenza combinata per tutti i nodi viene distribuita attraverso l’alimentatore/gli alimentatori condiviso/i. Un server multinodo è progettato e costruito come un unico apparecchio e non è pensato per essere collegato a caldo (hot-swappable);
15)
«server a doppio nodo», una comune configurazione di un server multinodo che consiste in due nodi server;
16)
«server informatico con più di quattro socket per processori», un server informatico contenente più di quattro interfacce progettate per l’installazione di un processore;
17)
«console per videogiochi», un dispositivo autonomo alimentato dalla rete elettrica concepito principalmente per giocare con i videogiochi. Una console per videogiochi è generalmente progettata per la trasmissione di dati su un display esterno che costituisce il principale schermo di gioco. Le console per videogiochi in genere comprendono una CPU, una memoria di sistema e una o più unità di elaborazione grafica (GPU), e possono contenere dischi rigidi o altri supporti interni di memorizzazione e lettori ottici. Solitamente, al posto di tastiera o mouse esterni, le console per videogiochi utilizzano dispositivi di comando manuali o altri dispositivi di comando interattivi per l’immissione dei dati. Le console per videogiochi, generalmente, non includono i sistemi operativi tipici dei personal computer ma utilizzano invece sistemi operativi sviluppati appositamente per questo tipo di apparecchi. I dispositivi di gioco palmari, con un display integrato che costituisce il principale schermo di gioco, e che funzionano principalmente grazie a una batteria integrata o a un’altra fonte di alimentazione portatile piuttosto che tramite una connessione diretta a una fonte di alimentazione CA, sono anch’essi considerati un tipo di console per videogiochi;
18)
«docking station», un prodotto autonomo progettato per essere connesso a un computer, con la finalità di eseguire determinate funzioni quali l’espansione della connettività o il consolidamento dei collegamenti ai dispositivi periferici. Le docking station possono anche facilitare la ricarica delle batterie interne nel computer connesso;
19)
«unità di elaborazione centrale (CPU)», una componente del computer adibita all’interpretazione e all’esecuzione di istruzioni. Le CPU possono contenere uno o più processori fisici denominati «unità di esecuzione», che sono appunto processori presenti fisicamente. Ulteriori processori «virtuali» o «logici» derivati da una o più unità di esecuzione non sono nuclei fisici. Un unico pacchetto del processore che occupa un singolo socket fisico nella CPU può contenere più di un’unità di esecuzione. Il numero totale di unità di esecuzione nella CPU è rappresentato dalla somma delle unità di esecuzione fornite dai dispositivi collegati a tutti i socket fisici della CPU;
20)
«scheda grafica discreta» (dGfx), una componente interna discreta contenente uno o più unità di elaborazione grafica (GPU) con un’interfaccia di controllo della memoria locale e una memoria locale specifica per la grafica. Rientra in una delle seguenti categorie:
a)
G1 (FB_BW ≤ 16);
b)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
c)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
d)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
e)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
f)
G6 [FB_BW 128 (con una larghezza di dati FB 192-bit)];
g)
G7 [FB_BW 128 (con una larghezza di dati FB ≥ 192-bit)];
«larghezza di banda del buffer di frame» (FB_BW), la quantità di dati processati al secondo da tutte le GPU su una dGfx, calcolata secondo la seguente formula:
in cui:
a)
la larghezza di banda del frame buffer è espressa in gigabyte al secondo (GB/s);
b)
la velocità di trasmissione dei dati è la frequenza effettiva dei dati di memoria espressa in MHz;
c)
la larghezza dei dati si riferisce al frame buffer della memoria, espressa in bit;
d)
la cifra «8» converte il calcolo in byte;
e)
la divisione per 1 000 converte i megabyte in gigabyte;
21)
«memoria interna», una componente interna al computer che consente la memorizzazione non volatile dei dati;
22)
«tipo di prodotto», desktop, desktop integrato, computer portatile, desktop thin client, stazione di lavoro, stazione di lavoro mobile, server di piccole dimensioni, server informatico, sistema e componenti blade, server multinodo, server appliance, console per videogiochi, docking station, alimentatore interno o alimentatore esterno.
23)
«modalità sospensione dello schermo», la modalità di consumo energetico a cui passa uno schermo a seguito della ricezione di un segnale proveniente da un dispositivo collegato o di uno stimolo interno (ad esempio un timer o un sensore di presenza). Lo schermo può passare in questa modalità anche a seguito di un segnale inviato dall’utente. Il prodotto deve riattivarsi al ricevimento di un segnale proveniente da un dispositivo collegato, una rete, un controllo a distanza e/o uno stimolo interno. Quando il prodotto si trova in questa modalità non produce immagini visibili: possibili eccezioni sono le funzioni protettive o dirette all’utente come informazioni sul prodotto, indicazione della modalità o funzioni basate su sensori.
Ai fini degli allegati, ulteriori definizioni figurano nell’allegato I.
Articolo 3
Specifiche di progettazione ecocompatibile
Le specifiche per la progettazione ecocompatibile per computer e server informatici sono indicate nell’allegato II.
La conformità di computer e server informatici alle specifiche di progettazione ecocompatibile deve essere misurata secondo i metodi di cui all’allegato III.
Articolo 4
Modifica del regolamento (CE) n. 1275/2008
Il testo del regolamento (CE) n. 1275/2008, allegato I, punto 2, è sostituito dal seguente:
«2.
Apparecchiature per la tecnologia dell’informazione destinate prevalentemente all’uso in ambiente domestico, ma esclusi i computer da tavolo (desktop), i computer da tavolo (desktop) integrati e computer portatili (notebook), come definiti nel regolamento della Commissione (UE) n. 617/2013 (6)
Articolo 5
Applicazione del regolamento (CE) n. 278/2009
Il testo del regolamento (CE) n. 278/2009, articolo 2, paragrafo 1, lettera g), è sostituito dal seguente:
«g)
è destinato all’uso con apparecchi domestici e da ufficio elettrici ed elettronici come definiti all’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1275/2008, o con computer come definiti nel regolamento della Commissione (UE) n. 617/2013 (7)
Articolo 6
Valutazione di conformità
Le procedure applicabili per la valutazione della conformità di cui all’articolo 8 della direttiva 2009/125/CE, sono il sistema per il controllo interno della progettazione, di cui all’allegato IV di tale direttiva, o il sistema di gestione per la valutazione della conformità, di cui all’allegato V della stessa direttiva.
Articolo 7
Sorveglianza del mercato e procedura di verifica
La sorveglianza del mercato è eseguita conformemente alle norme di cui alla direttiva 2009/125/CE.
Il controllo della conformità di computer e server informatici alle specifiche di progettazione ecocompatibile applicabili deve essere effettuato a norma della procedura di verifica di cui al punto 2 dell’allegato III del presente regolamento.
Articolo 8
Parametri di riferimento indicativi
I parametri di riferimento indicativi per i prodotti e le tecnologie più efficienti disponibili sul mercato al momento dell’entrata in vigore del presente regolamento sono illustrati nell’allegato IV.
Articolo 9
Revisione
Alla luce dei progressi tecnologici, la Commissione procede a una revisione del presente regolamento e ne illustra i risultati al forum consultivo sulla progettazione ecocompatibile dei prodotti entro tre anni e mezzo dall’entrata in vigore del regolamento.
A fronte del rapido sviluppo tecnologico, tale revisione terrà conto degli sviluppi nel programma Energy Star e dell’opportunità di rendere più rigorose le specifiche di progettazione ecocompatibile, di ridurre significativamente o eliminare le quote aggiuntive di consumo energetico, in particolare per le schede grafiche discrete (dGfx), di aggiornare le definizioni e il campo di applicazione, nonché della possibilità di considerare il consumo energetico degli schermi integrati.
Inoltre, la revisione prenderà in considerazione in particolare le diverse fasi del ciclo di vita dei prodotti, la possibilità di determinare e applicare specifiche di progettazione ecocompatibile in relazione ad altri aspetti significativi sotto il profilo ambientale quali il rumore e l’efficienza nell’uso dei materiali, compresi i requisiti in materia di durabilità, smontabilità, riciclabilità, standardizzazione delle interfacce dei caricabatterie, nonché i requisiti in materia di informazione relativamente al contenuto di determinate materie prime critiche, al numero minimo di cicli di carico e alla sostituzione delle batterie.
Articolo 10
Entrata in vigore e applicazione
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
I punti 3 e 6.1 dell’allegato II si applicano a decorrere dall’entrata in vigore del regolamento.
I punti 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 e 7.3 dell’allegato II si applicano a decorrere dal 1o luglio 2014.
I punti 1.2 e 1.4 dell’allegato II si applicano a decorrere dal 1o gennaio 2016.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 26 giugno 2013