NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 377/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti („Global Monitoring for Environment and Security“, dále jen „GMES“) byla iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie prováděla na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Počátky GMES se datují do května roku 1998, kdy orgány zapojené do rozvoje kosmických aktivit v Evropě vydaly společné prohlášení známé jako „Manifest z Bavena“. Manifest vyzval k přijetí dlouhodobých závazků, pokud jde o rozvoj služeb v oblasti monitorování životního prostředí z vesmíru s využitím a dalším rozvojem evropských dovedností a technologií. V roce 2005 učinila Unie strategické rozhodnutí vybudovat společně s agenturou ESA nezávislou evropskou kapacitu pro pozorování Země, která by poskytovala služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti.
(2)
Z uvedené iniciativy vycházelo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (3), kterým byl zřízen Evropský program monitorování Země (GMES) a stanovena pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností.
(3)
Zatímco program zřízený nařízením (EU) č. 911/2010 by měl podle nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020, stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (4), pokračovat, zkratka „GMES“ by měla být v zájmu usnadnění komunikace s veřejností nahrazena názvem „Copernicus“. Komise si zaregistrovala ochrannou známku, aby mohla být používána orgány Unie a vyhrazena jiným zúčastněným uživatelům, zejména poskytovatelům základních služeb.
(4)
Program Copernicus je založen na partnerství mezi Unií, agenturou ESA a členskými státy. Měl by proto využívat stávajících evropských a vnitrostátních kapacit a doplňovat je o nové, společně vyvíjené prostředky. V zájmu provedení tohoto přístupu by Komise měla usilovat o zachování dialogu s agenturou ESA a členskými státy, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
(5)
Při dosahování těchto cílů by měl program Copernicus zajistit nezávislou kapacitu Unie pro pozorování z vesmíru a poskytovat provozní služby v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti, při plném zohlednění vnitrostátních mandátů upravujících úřední varování. Měl by rovněž využít dostupných přispěvatelských misí a dat in situ poskytovaných zejména členskými státy. Program Copernicus by měl v co největší možné míře využívat kapacity pro pozorování z vesmíru a služby členských států. Měl by rovněž využívat kapacity obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k vytváření životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Kromě toho by v zájmu dalšího posílení kapacit v reakci na rostoucí poptávku uživatelů po datech v téměř reálném čase měly být prosazovány systémy pro optimalizaci přenosu dat.
(6)
Za účelem propagace a usnadnění používání technologií pro pozorování Země ze strany místních orgánů a malých a středních podniků je třeba podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat z programu Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány.
(7)
Cílem programu Copernicus by mělo být poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti, které by byly přizpůsobeny potřebám uživatelů a podporovaly by i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.
(8)
Program Copernicus by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjené v rámci Skupiny pro pozorování Země (GEO).
(9)
Program Copernicus by se měl provádět v souladu s dalšími příslušnými nástroji a činnostmi Unie, zejména s opatřeními v oblasti životního prostředí a změny klimatu a s nástroji v oblasti bezpečnosti, ochrany osobních údajů, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce a s evropskými družicovými navigačními systémy (Galileo a EGNOS). Data z programu Copernicus by měla být v souladu s referenčními prostorovými daty členských států, jakož i s prováděcími pravidly a technickými pokyny týkajícími se infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Program Copernicus by měl rovněž doplňovat systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS), ve smyslu sdělení Komise ze dne 1. února 2008 nazvaného „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System - SEIS)“, a činnosti Unie v oblasti reakce na mimořádné události. Program Copernicus by měl být prováděn v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst. Data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus by měly být volně dostupné a bez omezení s cílem podpořit Digitální agendu pro Evropu, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“.
(10)
Program Copernicus náleží do rámce strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Měl by být využíván širokou škálou politik Unie a přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020, zejména prostřednictvím rozvoje účinné politiky v oblasti vesmíru, která poskytne nástroje k vyřešení některých klíčových globálních problémů a splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti. Program Copernicus by měl rovněž podporovat provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i růst evropských trhů zaměřených na data a služby týkající se vesmíru.
(11)
Program Copernicus by měl také těžit z výsledků Horizontu 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), a to zejména prostřednictvím svých výzkumných a inovačních činností v oblasti budoucích technologií a aplikací pro pozorování Země využívajících technologií dálkového průzkumu Země, technologií pořizujících data z atmosféry i technologií in situ a dat pro reakci na velké společenské výzvy. Je třeba, aby Komise v souvislosti s jednotlivými aspekty programu Copernicus zajistila odpovídající součinnost, transparentnost a jasnost.
(12)
Vývoj kosmické složky programu Copernicus by měl vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně veřejných zakázek ze strany vnitrostátních/veřejných misí a komerčních poskytovatelů v Evropě, specifikací nových zvláštních misí, mezinárodních dohod zajišťujících přístup k jiným než evropským misím a evropského trhu v oblasti pozorování Země.
(13)
V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by maximální částka přidělená Unií pro provádění činností v rámci programu Copernicus měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesouvat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programu Copernicus.
(14)
Poskytování provozních služeb závisí na správném fungování, nepřetržité dostupnosti a bezpečnosti kosmické složky programu Copernicus. Vážnou hrozbou pro kosmickou složku programu Copernicus je rostoucí riziko střetu s jinými družicemi a kosmickým odpadem. Činnosti programu Copernicus by tudíž měly zahrnovat ochranu jeho kosmické složky a její fungování, a to i při vypouštění družic. Poměrný příspěvek na náklady související se službami, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na program Copernicus v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a při plném dodržení maximální částky 26,5 milionu EUR v běžných cenách stanovené v tomto nařízení. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely poskytování dat a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury.
(15)
S cílem zlepšit provádění programu Copernicus a jeho dlouhodobé plánování by Komise měla přijmout roční pracovní program zahrnující plán provádění činností nezbytných pro naplnění cílů programu Copernicus. Tento plán provádění by měl být orientován na budoucnost a měl by popisovat činnosti nezbytné pro provádění programu Copernicus se zřetelem k vyvíjejícím se potřebám uživatelů a k technologickému vývoji.
(16)
Provádění složky služeb programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze programu Copernicus a k přiděleným zdrojům založeno na technických specifikacích. Tím by bylo rovněž usnadněno přijímání služeb ze strany veřejnosti, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráce s členskými státy a dalšími stranami. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace pro všechny služby programu Copernicus, v nichž budou upraveny aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, orientační rozpis nákladů a plánování, úrovně výkonnosti, potřeby týkající se přístupu k datům z vesmíru a k datům in situ, vývoj, normy, archivace a šíření dat.
(17)
Provádění kosmické složky programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze a k přiděleným zdrojům programu Copernicus založeno na technických specifikacích. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace, v nichž budou podrobně popsány činnosti podporované v rámci kosmické složky programu Copernicus a související orientační rozpis nákladů a plánování. Vzhledem k tomu, že program Copernicus by měl vycházet z investic Unie, agentury ESA a členských států v kontextu Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti, měly by činnosti prováděné v rámci kosmické složky programu Copernicus v příslušných případech zohledňovat prvky dlouhodobého scénáře agentury ESA, což je dokument vypracovaný a aktualizovaný agenturou ESA a představuje celkový rámec kosmické složky programu Copernicus.
(18)
Copernicus by měl vycházet z potřeb uživatelů, a tedy vyžadovat trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby.
(19)
Mezinárodní rozměr programu Copernicus je důležitý zejména při výměně dat a informací jakož i při přístupu k infrastruktuře pro pozorování. Taková výměna je nákladově efektivnější než režimy nákupu dat a posiluje globální rozměr programu Copernicus.
(20)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (EHP) a rámcové dohody s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidáty stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(21)
Členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost na základě příslušných dohod do programů přispět.
(22)
Celkovou odpovědnost za program Copernicus by měla mít Komise. Ta by měla určit priority a zajistit celkovou koordinaci a kontrolu programu Copernicus. V rámci této činnosti by měla také vyvíjet zvláštní úsilí s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o významu kosmických programů pro evropské občany. Měla by Evropskému parlamentu a Radě včas poskytovat veškeré relevantní informace týkající se programu Copernicus.
(23)
Komise by se při provádění programu Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezivládní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o agenturu ESA pro účely technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o Evropskou organizaci pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) pro účely provozování zvláštních misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.
(24)
S ohledem na partnerský charakter programu Copernicus a s cílem vyhnout se zdvojování technických odborných znalostí by měly být prováděním programu Copernicus pověřeny subjekty s vhodnou technickou a odbornou způsobilostí. Tyto subjekty by měly být motivovány k tomu, aby provádění těchto úkolů až do patřičné úrovně zpřístupňovaly hospodářské soutěži v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) (dále jen „finanční nařízení“).
(25)
Program Copernicus by měl obsahovat složku služeb zajišťující dodávání informací v oblastech monitorování atmosféry, mořského prostředí, území, změny klimatu, podpory krizového řízení a bezpečnosti. Program Copernicus by měl zejména přinášet informace o stavu atmosféry na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni; informace o stavu oceánů, mimo jiné prostřednictvím vytvoření specializovaného evropského uskupení pro monitorování mořského prostředí; informace v rámci podpory při monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a evropských politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu krizového řízení, mimo jiné prostřednictvím prevence, a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.
(26)
Při provádění složky služeb programu Copernicus, v případech, kdy je to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a specifickou odbornou úrovní, se Komise může případně obrátit na příslušné subjekty, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN), Evropské centrum pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF), další příslušné agentury, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo na kterýkoli příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý k pověření v souladu s článkem 58 finančního nařízení. Volba subjektu by měla náležitě zohlednit nákladovou efektivnost při pověřování dotčenými úkoly a dopad na správní strukturu subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
(27)
Společné výzkumné středisko (JRC) Komise se aktivně podílelo na iniciativě GMES a provádění počátečních provozních činností GMES zřízených podle nařízení (EU) č. 911/2010. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technickou podporu JRC pro účely provádění programu Copernicus.
(28)
Zadávání veřejných zakázek subjekty, kterým bylo svěřeno provádění programu Copernicus, by mělo být slučitelné s pravidly Unie nebo s rovnocennými mezinárodními normami v rozsahu, který je v souladu ustanoveními finančního nařízení o veřejných zakázkách. V příslušných pověřovacích dohodách je třeba vymezit konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv. Prvořadým cílem by mělo být získání hospodářsky nejvýhodnějšího řešení, kontrola nákladů, zmírňování rizik, zlepšení účinnosti a snížení závislosti na jediném dodavateli. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominantního postavení jediného dodavatele a dlouhodobé závislosti na něm. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu realizace je třeba, aby ve vhodných případech byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se pozorování Země by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropských podniků.
(29)
Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy na danou zakázku. Veřejný zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb. Veřejný zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programu Copernicus a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(30)
Pro lepší odhad celkových nákladů spojených se zadávaným produktem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové efektivnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Veřejný zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(31)
Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, které jiné podniky nemají, měl by mít veřejný zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro program Copernicus charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby byly smlouvy na zakázku uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(32)
V zájmu zachování programu Copernicus v mezích jeho maximální částky prostřednictvím co největšího snížení rizik spojených s technickými aspekty a s harmonogramem realizace a nákladů s těmito riziky spojených, jakož i v zájmu zajištění udržitelné spolehlivosti dodávek by program Copernicus měl v co největší míře využívat předchozích investic veřejného sektoru v oblasti financí a infrastruktury a také zkušeností a schopností v oblasti průmyslu získaných prostřednictvím těchto investic do GMES. Mělo by se to týkat zejména opakovaně se vyskytujících kosmických a pozemních složek vyvíjených agenturou ESA a jejími členskými státy v kontextu volitelného programu kosmické složky GMES za finanční účasti Unie. V posledně jmenovaném případě je třeba, aby veřejný zadavatel řádně uvážil použití vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.
(33)
Aby bylo cílů programu Copernicus dosaženo na udržitelném základě, je nutné koordinovat činnosti partnerů, kteří jsou do něj zapojeni, a navrhnout, vytvořit a provozovat kapacitu pro služby a pozorování Země, která bude splňovat nároky uživatelů. V této souvislosti by měl být Komisi nápomocen při koordinaci příspěvků Unie, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do programu Copernicus výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“), přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit. Výbor pro program Copernicus by měl Komisi rovněž pomáhat při sledování, zda je Copernicus prováděn konzistentně. V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programu Copernicus, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s plněním rozpočtu měli mít možnost podílet se na činnostech výboru pro program Copernicus jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru Copernicus pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci by neměli být oprávněni podílet se na hlasování výboru pro program Copernicus.
(34)
Činnost subjektů, kterým Komise svěřila úkoly spojené s prováděním, by také měla být měřena na základě výkonnostních ukazatelů. To by poskytlo Evropskému parlamentu a Radě informaci o pokroku činností v rámci programu Copernicus a o provádění programu Copernicus.
(35)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (9) stanovilo registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a určilo kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním datům GMES a informacím služeb GMES.
(36)
Data a informace získané v rámci programu Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropský trh v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst.
(37)
Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci programu Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany.
(38)
Je třeba zohlednit práva na přístup k datům z družice Sentinel programu Copernicus udělená v rámci kosmické složky programu GMES, jak je dne 24. září 2013 schválila programová rada agentury ESA pro pozorování Země.
(39)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus je civilním programem pod civilní kontrolou, mělo by mít prioritu získávání dat a vytváření informací, včetně obrazových souborů ve vysokém rozlišení, jež nepředstavují riziko nebo hrozbu pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Protože však některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus mohou vyžadovat ochranu, měli by všichni účastníci programu Copernicus v zájmu zajištění bezpečného šíření takových informací v oblasti působnosti tohoto nařízení zajistit stejný stupeň ochrany utajovaných informací EU, jaký je zajištěn bezpečnostními pravidly stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (11).
(40)
Jelikož některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, měla by být Rada v řádně odůvodněných případech oprávněna k přijetí opatření, jimiž bude rizikům či hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.
(41)
Unie by měla být vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programu Copernicus. Za účelem plného respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví je třeba uzavřít s existujícími vlastníky nezbytná ujednání. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unii by mělo být zejména umožněno převést vlastnictví nebo licenci k právům duševního vlastnictví, která vyplynou z činností vykonaných v rámci programu Copernicus, a umožnit tak následným uživatelům, aby ve velké míře využívali služeb programu Copernicus.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny během celého výdajového cyklu pomocí přiměřených opatření, jež zahrnují prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně i správní a finanční sankce podle finančního nařízení.
(43)
S ohledem komplexnost programu Copernicus by Komisi měli být nápomocni nezávislí odborníci z široké škály zúčastněných stran, zejména včetně odborníků navržených členskými státy pro oblast bezpečnostních otázek, zástupců příslušných vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru a uživatelů programu Copernicus, aby Komisi poskytovali nezbytné technické a vědecké poznatky a poskytovali jí interdisciplinární a meziodvětvovou perspektivu, s ohledem na příslušné existující iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o přijímání ročního pracovního programu, technických specifikací pro složku služeb a kosmickou složku, bezpečnostní aspekty a opatření na podporu sbližování členských států při používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a jejich přístupu k technologiím a vývoji v oblasti pozorování Země, by prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(45)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus vychází z potřeb uživatelů, vyžaduje trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Za tímto účelem je třeba zřídit pracovní skupinu („fórum uživatelů“), která bude výboru pro program Copernicus nápomocna při určování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci uživatelů z veřejného sektoru.
(46)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o požadavky na data nezbytná pro vývoj provozních služeb, o podmínky a postupy týkající se přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, jejich registrace a používání, o specifická technická kritéria nutná pro zamezení narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a kritéria pro omezení získávání nebo šíření těchto dat nebo informací v důsledku kolidujících práv. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci příprav vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné je upravovat a rozvíjet. V hodnocení by se měly posuzovat zejména dopady datové a informační politiky z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země. Hodnocení by se mělo zaměřit také na možnost budoucího zapojení příslušných evropských agentur, například Agentury pro evropský GNSS (GSA). V zájmu maximálního využití výsledků a zhodnocení poznatků a odborných znalostí získaných v průběhu prováděcích fází programu Copernicus je třeba posoudit nové organizační modely pro budoucí plánování, a zajistit tak dlouhodobý hospodářský závazek.
(48)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Copernicus, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť tento program bude také zahrnovat celoevropskou kapacitu a bude záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, ale spíše jej z důvodu rozsahu činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(49)
Toto nařízení stanoví finanční krytí, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (13).
(50)
Je vhodné uvést dobu financování podle tohoto nařízení do souladu s dobou financování podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2014.
(51)
Je proto rovněž nutné zrušit nařízení (EU) č. 911/2010, aby bylo možné stanovit vhodný rámec pro řízení a financování a zajistit plnou funkčnost programu Copernicus. Veškerá opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 by měla zůstat v platnosti za účelem zajištění jejich kontinuity,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program Copernicus, program Unie pro pozorování a monitorování Země (dále jen „program Copernicus“), a stanoví se pravidla pro jeho provádění.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Program Copernicus je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, podléhá civilní kontrole, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a rovněž zajišťuje návaznost na činnosti dosažené v rámci Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti.
2. Program Copernicus zahrnuje tyto složky:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost;
b)
kosmickou složku zajišťující udržitelná pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací umístěných ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje koordinovaný přístup k pozorování pro oblasti služeb uvedené v písmenu a).
3. Mezi složkami uvedenými v odstavci 2 se zřídí vhodná propojení a rozhraní.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:
1)
„zvláštními misemi“ vesmírné mise na pozorování Země určené pro použití a provozování v rámci programu Copernicus, zejména mise Sentinel;
2)
„přispěvatelskými misemi“ vesmírné mise na pozorování Země poskytující do programu Copernicus data, která doplňují data ze zvláštních misí;
3)
„daty ze zvláštních misí“ data ze zvláštních misí získaná při pozorování Země z vesmíru určená pro použití v rámci programu Copernicus;
4)
„daty z přispěvatelských misí“ data z přispěvatelských misí získaná při pozorování Země z vesmíru licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
5)
„daty in situ“ data z pozorování získaná z čidel umístěných na zemi, v moři či ve vzduchu, jakož i odkazy a přidružená data licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
6)
„daty a informacemi třetí strany“ data a informace vytvořené mimo oblast působnosti programu Copernicus, které jsou nezbytné pro uskutečnění jeho cílů;
7)
„daty z programu Copernicus“ data ze zvláštních misí, data z přispěvatelských misí a data in situ;
8)
„informacemi z programu Copernicus“ informace získané ze služeb programu Copernicus uvedených v čl. 5 odst. 1 v návaznosti na zpracování či modelování dat z programu Copernicus;
9)
„uživateli programu Copernicus“:
a)
hlavní uživatelé programu Copernicus: orgány a instituce Unie, evropské, vnitrostátní, regionální či místní orgány pověřené vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejné služby nebo politiky v oblastech uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a);
b)
uživatelé v oblasti výzkumu: vysoké školy či jakékoli jiné výzkumné a vzdělávací organizace;
c)
komerční a soukromí uživatelé;
d)
charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace.
Článek 4
Cíle
1. Program Copernicus přispívá k těmto obecným cílům:
a)
monitorování Země s cílem podpořit ochranu životního prostředí a úsilí v oblasti civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
maximalizace socioekonomických přínosů a z toho plynoucí podpora strategie Evropa 2020 a jejích cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění prosazováním využívání pozorování Země v aplikacích a službách;
c)
podpora rozvoje konkurenceschopného evropského kosmického průmyslu a odvětví služeb a maximalizace příležitostí pro evropské podniky vyvíjet a poskytovat inovativní systémy pozorování Země a inovativní služby v této oblasti;
d)
zajištění autonomního přístupu ke znalostem z oblasti životního prostředí a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformačních služeb, díky čemuž se Evropa bude moci nezávisle rozhodovat a jednat;
e)
podpora evropských politik a přispívání k těmto politikám, jakož i podpora globálních iniciativ, jako je například GEOSS.
2. Za účelem dosažení obecných cílů uvedených v odstavci 1 sleduje program Copernicus tyto specifické cíle:
a)
na dlouhodobém a udržitelném základě poskytovat uživatelům programu Copernicus přesná a spolehlivá data a informace, které umožňují služby uvedené v čl. 5 odst. 1 a vyhovují požadavkům hlavních uživatelů programu Copernicus;
b)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům a informacím získaným na základě pozorování z vesmíru prováděného na základě autonomní kapacity Evropy pro pozorování Země, jež splňuje jednotné technické specifikace a buduje na stávajícím evropském a vnitrostátním vybavení a schopnostech Evropy, které v případě potřeby doplňuje;
c)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům in situ založený zejména na stávajících kapacitách provozovaných na evropské i vnitrostátní úrovni a na globálních systémech a sítích pro pozorování.
3. Dosahování cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 bude poměřováno těmito ukazateli výsledků:
a)
daty z programu Copernicus a informacemi z programu Copernicus zpřístupněnými v souladu s příslušnými požadavky na úrovni služeb v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
zvýšenou poptávkou po datech z programu Copernicus a informacích z programu Copernicus, která se měří sledováním vývoje počtu uživatelů, objemu využitých dat a informací s přidanou hodnotou, zvýšeného počtu navazujících služeb a rozšiřování distribuce ve všech členských státech i v Unii;
c)
využíváním dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v orgánech a institucích Unie, mezinárodních organizacích, evropských, regionálních či místních orgánech, a to i mírou využití dat uživateli a jejich spokojenosti a množstvím přínosů, které poskytují evropské společnosti;
d)
pronikáním na trh, mimo jiné rozšiřováním stávajících trhů a vytvářením trhů nových a konkurenceschopností evropských navazujících subjektů;
e)
trvalou dostupností dat z programu Copernicus podporujících služby tohoto programu.
Článek 5
Složka služeb programu Copernicus
1. Složka služeb programu Copernicus zahrnuje tyto služby:
a)
službu monitorování atmosféry, která zajišťuje informace o kvalitě ovzduší v evropském měřítku a o chemickém složení atmosféry v celosvětovém měřítku. Poskytuje obzvláště informace pro systémy monitorování kvality ovzduší provozované od místní po celostátní úroveň a měla by přispívat k monitorování klimatických proměnných složení atmosféry, pokud možno včetně interakce s lesním nadrostem;
b)
službu monitorování mořského prostředí, která poskytuje informace o stavu a dynamice fyzických ekosystémů oceánů a moří pro oblast světového oceánu i evropských regionálních mořských oblastí, na podporu námořní bezpečnosti, přispívá k monitorování odpadních toků, mořského prostředí, pobřežních a polárních regionů a mořských zdrojů, jakož i k meteorologickým předpovědím a monitorování změny klimatu;
c)
službu monitorování území, která poskytuje informace o využívání půdy, krajinném pokryvu, kryosféře, změně klimatu a biogeofyzikálních proměnných včetně jejich dynamiky, na podporu environmentálního monitorování biologické rozmanitosti, půdy, vnitrozemských i pobřežních vod, lesů a vegetace a přírodních zdrojů od celosvětové po místní úroveň, jakož i na celkovou podporu provádění politik v oblasti životního prostředí, zemědělství, rozvoje, energetiky, územního plánování, infrastruktury a dopravy;
d)
službu v oblasti změny klimatu, která poskytuje informace ke zvýšení znalostní základny na podporu politik v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování. Přispívá zejména k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz, předpovědí a ukazatelů v časovém a prostorovém měřítku, které se týkají strategií přizpůsobení a zmírňování dopadů pro různé oblasti odvětvových a společenských přínosů v rámci Unie;
e)
službu pro podporu krizového řízení, která poskytuje informace pro reakci v případě různých druhů katastrof, včetně nebezpečí způsobených počasím, geofyzikálních nebezpečí, úmyslných či neúmyslných katastrof způsobených člověkem a jiných humanitárních katastrof, jakož i pro prevenci, připravenost, reakci a obnovu činnosti;
f)
bezpečnostní službu, která poskytuje informace na podporu řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti civilní bezpečnosti, čímž zlepšuje předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce, zejména při kontrole hranic a dohledu nad mořským prostředím, ale též na podporu vnější činnosti Unie, aniž by byla dotčena ujednání o spolupráci, jež mohou být uzavřena mezi Komisí a různými subjekty společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména Satelitním střediskem Evropské unie.
2. Služby uvedené v odstavci 1 musí být poskytovány s ohledem na zásadu subsidiarity a proporcionality, nákladově efektivním způsobem a podle okolností decentralizovaně, aby se tak na evropské úrovni propojily data z vesmíru, data in situ i referenční data a kapacity, které v členských státech již existují, čímž se zabrání jejich zdvojování. Nová data, která zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití stávajících nebo zdokonalitelných souborů dat technicky neproveditelné, nákladově neefektivní nebo nemožné provést včas.
V rámci služeb se provádí přísné systémy kontroly kvality a poskytují se informace o úrovni služeb, včetně dostupnosti, spolehlivosti, kvality a včasnosti.
3. Za účelem zajištění rozvoje služeb uvedených v odstavci 1 a jejich využití ve veřejném sektoru se rovněž uskuteční tyto činnosti:
a)
rozvojové činnosti zaměřené na zlepšení kvality a výkonnosti služeb, včetně jejich vývoje a přizpůsobování, na odstraňování nebo zmírňování provozních rizik, jakož i na využívání součinnosti se souvisejícími činnostmi, například v rámci programu Horizont 2020;
b)
podpůrné činnosti, které spočívají v opatřeních na podporu využívání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus:
i)
veřejnými orgány pověřenými vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejných služeb nebo politiky v oblastech uvedených v odstavci 1. Patří sem i budování kapacit a vytváření standardních postupů a nástrojů za účelem začlenění dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus do pracovních procesů uživatelů,
ii)
ostatními uživateli a navazujícími aplikacemi. Patří sem i informační, vzdělávací a osvětové činnosti.
Článek 6
Kosmická složka programu Copernicus
1. Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje pozorování z vesmíru a slouží především službám uvedeným v čl. 5 odst. 1.
2. Kosmická složka programu Copernicus sestává ze zvláštních misí a dat z přispěvatelských misí a zahrnuje tyto činnosti:
a)
pozorování z vesmíru, včetně:
i)
dokončení, údržby a provozu zvláštních misí, včetně stanovení úkolů pro družice, sledování a kontroly družic, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, nepřetržité kalibrace a validace,
ii)
poskytování dat in situ pro kalibraci a validaci pozorování v rámci zvláštních misí,
iii)
poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, která doplňují data ze zvláštních misí;
b)
činnosti v reakci na vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně:
i)
zjišťování nedostatků při pozorování a specifikace nových zvláštních misí na základě požadavků uživatelů,
ii)
vývoje zaměřeného na modernizaci a doplňování zvláštních misí, včetně projektování a získávání nových prvků související kosmické infrastruktury;
c)
ochranu družic proti riziku srážky při zohlednění rámce Unie pro podporu pozorování a sledování vesmíru;
d)
bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti.
Článek 7
Složka in situ v rámci programu Copernicus
1. Složka in situ v rámci programu Copernicus poskytuje přístup k datům in situ, která slouží především službám programu Copernicus uvedeným v čl. 5 odst. 1.
Zahrnuje tyto činnosti:
a)
poskytování dat in situ provozním službám, včetně dat in situ třetích stran na mezinárodní úrovni, a to na základě stávajících kapacit;
b)
koordinaci a harmonizaci shromažďování a poskytování dat in situ;
c)
technickou pomoc Komisi týkající se požadavků služeb na data in situ získaná pozorováním;
d)
spolupráci s provozovateli in situ za účelem podpory soudržnosti vývojových činností souvisejících s infrastrukturou a sítí pro pozorování in situ;
e)
zjišťování nedostatků při pozorování in situ, které nelze odstranit stávající infrastrukturou ani sítěmi, a to i na celosvětové úrovni, a řešení těchto nedostatků s ohledem na zásadu subsidiarity.
2. Data in situ se v rámci programu Copernicus využívají v souladu s příslušnými právy třetích stran, včetně práv členských států, a s příslušnými omezeními týkajícími se používání či redistribuce.
3. V souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení může Komise činnostmi složky in situ částečně nebo plně pověřit provozovatele služeb uvedené v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení nebo, je-li požadována celková koordinace, Evropskou agenturu pro životní prostředí.
Článek 8
Finanční krytí
1. Finanční krytí na provádění činností podle článků 5, 6 a 7 činí 4 291,48 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Částka uvedená v odstavci 1 se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v článcích 5 a 7 se přidělí 897,415 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v článku 6 se přidělí 3 394,065 milionů EUR, přičemž maximální částka na činnosti uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. c) činí 26,5 milionů EUR.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a) a b), přesunout do druhé kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odstavci 1. V případě, že přesunované částky ve svém úhrnu přesáhnou 10 % částky uvedené v odstavci 1, Komise poradním postupem podle čl. 30 odst. 3 konzultuje výbor pro program Copernicus.
4. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací dohoda nebo smlouva uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
5. Roční rozpočtové prostředky schvaluje každoročně Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6. Z přídělu finančních prostředků na program Copernicus lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou vyžadovány přímo pro řízení programu Copernicus a dosahování jeho cílů, včetně výdajů na studie, schůze, informační a komunikační činnosti, jakož i výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování informací a výměnu dat.
7. Komise může prováděním programu Copernicus pověřit subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. Je-li rozpočet programu Copernicus plněn s využitím nepřímého řízení podle čl. 10 odst. 3 nebo čl. 11 odst. 1, uplatní se v míře umožněné článkem 60 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. V příslušných pověřovacích dohodách se vymezí konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv.
KAPITOLA II
SPRÁVA PROGRAMU COPERNICUS
Článek 9
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za program Copernicus a za koordinaci mezi jeho různými složkami. Spravuje finanční prostředky přidělené podle tohoto nařízení a dohlíží na provádění programu Copernicus, a to i pokud jde o stanovení priorit, zapojení uživatelů, náklady, harmonogram, průběh plnění a zadávání zakázek.
2. Komise jménem Unie a v oblasti její působnosti řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a zajišťuje koordinaci programu Copernicus s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni.
3. Komise usnadňuje koordinované příspěvky členských států se zaměřením na operativní poskytování služeb a dlouhodobou dostupnost nezbytných dat z pozorování.
4. Komise podporuje odpovídající rozvoj služeb programu Copernicus a zajišťuje doplňkovost, soudržnost a propojení programu Copernicus s dalšími příslušnými politikami, nástroji, programy a činnostmi Unie s cílem zajistit, že tyto politiky, nástroje, programy a činnosti budou ze služeb programu Copernicus těžit.
5. Komise podporuje vytváření dlouhodobého stabilního investičního prostředí a při rozhodování o změnách produktů datových služeb programu Copernicus a informačních služeb programu Copernicus spadajících do působnosti tohoto nařízení vede konzultace se zúčastněnými stranami.
6. Komise zajistí, aby veškeré subjekty pověřené prováděním úkolů poskytovaly své služby všem členským státům.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31, pokud jde o stanovení požadavků na data za účelem vývoje složky služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
8. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1, pokud je o provádění této složky;
b)
technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus podle článku 6, pokud jde o provádění této složky a její rozvoj na základě požadavků uživatelů.
9. Komise poskytne včas členským státům a Evropskému parlamentu veškeré příslušné informace týkající se programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Copernicus, harmonogram, průběh plnění, zadávání zakázek a posouzení správy práv duševního vlastnictví.
Článek 10
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise uzavře s agenturou ESA pověřovací dohodu, kterou ji pověří těmito úkoly:
a)
zajišťováním technické koordinace kosmické složky programu Copernicus;
b)
za koordinace Komise definováním celkové systémové architektury kosmické složky programu Copernicus a jejího rozvoje na základě uživatelských požadavků;
c)
spravováním přidělených finančních prostředků;
d)
zajištěním monitorovacích a kontrolních postupů;
e)
vyvíjením nových zvláštních misí;
f)
zajišťováním opakujících se zvláštních misí;
g)
provozováním zvláštních misí, s výjimkou misí provozovaných organizací EUMETSAT podle odstavce 2 tohoto článku;
h)
koordinací režimu přístupu služeb programu Copernicus k datům z přispěvatelských misí;
i)
zajišťováním přístupových práv a vyjednáváním podmínek používání dat z komerčních družic, jež jsou požadována službami programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
2. Komise uzavře pověřovací dohodu s organizací EUMETSAT, kterou jí v souladu s jejím mandátem a odbornou úrovní svěří odpovědnost provozovat zvláštní mise a poskytovat přístup k datům z přispěvatelských misí.
3. Pověřovací dohody s agenturou ESA a organizací EUMETSAT se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
4. V souladu s článkem 60 finančního nařízení jednají agentura ESA a organizace EUMETSAT ve vhodných případech jako veřejní zadavatelé s pravomocí přijímat rozhodnutí týkající se provádění a koordinace úkolů v oblasti zadávání zakázek, jež jim byly svěřeny.
5. Je-li to nezbytné pro provádění úkolů a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření, stanoví pověřovací dohody obecné podmínky pro správu finančních prostředků, jež jsou agentuře ESA a organizaci EUMETSAT svěřeny, a případně zohlední dlouhodobý scénář ESA. Stanoví zejména činnosti, které mají být provedeny v souvislosti s vývojem, zadáváním zakázek a provozem kosmické složky programu Copernicus, s tím spojeným financováním, řídicími postupy a opatřeními pro sledování a kontrolu, opatřeními použitelnými v případě nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu, průběhu plnění a zadávání zakázek, jakož i s pravidly pro úpravu vlastnictví veškerých hmotných i nehmotných aktiv.
6. Opatření pro sledování a kontrolu stanoví zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi předpokládaným rozpočtem, průběhem plnění a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí provedení činností v mezích přiděleného rozpočtu.
7. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 3 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor pro program Copernicus je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a agenturou ESA a organizací EUMETSAT.
8. Komise informuje výbor pro program Copernicus o výsledcích hodnocení zadávacích řízení a smluv, které má agentura ESA a organizace EUMETSAT uzavřít se subjekty soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 11
Provozovatelé služeb
1. Je-li to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a stávající specifickou odbornou úrovní, mandátem a provozními a řídícími kapacitami, může Komise prostřednictvím pověřovacích dohod či smluvních ujednání pověřit prováděním úkolů spojených se složkou služeb mimo jiné tyto subjekty:
a)
Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA);
b)
Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX);
c)
Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA);
d)
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN);
e)
Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF);
f)
další příslušné evropské agentury, sdružení či konsorcia vnitrostátních institucí.
Pověřovací dohody s provozovateli služeb se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatého Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
2. Při výběru subjektů uvedených v odstavci 1 se řádně zohlední nákladová efektivnost svěření těchto úkolů a dopad na správní strukturu daných subjektů a na jejich finanční a lidské zdroje.
3. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeného v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a provozovateli služeb.
Článek 12
Pracovní program Komise
1. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu pro program Copernicus roční pracovní program podle článku 84 finančního nařízení.
2. Roční pracovní program obsahuje plán provádění s podrobným popisem činností týkajících se složek programu Copernicus uvedených v článcích 5, 6 a 7, má perspektivní povahu a zohledňuje vyvíjející se potřeby uživatelů a technický rozvoj.
3. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení.
Článek 13
Spolupráce s členskými státy
1. Komise spolupracuje s členskými státy s cílem zlepšit vzájemnou výměnu dat a informací a posílit rozvoj distribuce dat na regionální a místní úrovni. Komise usiluje o zajištění toho, aby měl program Copernicus požadovaná data a informace k dispozici. Přispěvatelské mise, infrastruktury služeb a infrastruktury in situ členských států představují zásadní příspěvek do programu Copernicus.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření na podporu používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus členskými státy a na podporu jejich přístupu k technologii a rozvoji v oblasti pozorování Země. Taková opatření nesmějí narušit volnou hospodářskou soutěž. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
KAPITOLA III
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se zadávání veřejných zakázek
Článek 14
Obecné zásady
Aniž je dotčen čl. 8 odst. 7 a opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na program Copernicus finanční nařízení, zejména otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého průmyslového dodavatelského řetězce, zadávací řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií pro výběr a kritérií pro zadání a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících vytvořit rovné podmínky pro všechny potenciální zájemce.
Článek 15
Specifické cíle
Veřejní zadavatelé sledují při zadávání zakázek ve svých zadávacích řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany uchazečů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, a zároveň zajistit, aby byla v zadávacích řízeních dodržována pravidla hospodářské soutěže;
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady za celé užitné období daného zadávaného produktu, služby nebo práce.
ODDÍL II
Zvláštní ustanovení vztahující se na zadávání veřejných zakázek
Článek 16
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Veřejný zadavatel je povinen učinit příslušná opatření, která zajistí spravedlivé podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého hospodářského subjektu na činnostech souvisejících s předmětem výzvy k podávání nabídek:
a)
může tomuto hospodářskému subjektu přinést značné výhody ve smyslu výsadních informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásad rovného zacházení, nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání či plnění zakázek.
Tato opatření nesmějí narušovat hospodářskou soutěž nebo ohrozit rovné zacházení nebo důvěrnost údajů shromážděných o podnicích, jejich obchodních vztazích a struktuře nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky zakázky, která má být zadána.
Článek 17
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 18
Spolehlivost dodávek
Veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 19
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Veřejný zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek zhotovit práce, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněny z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Je zde vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytování služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li potvrzena vůbec, může zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek v ní stanovených, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud veřejný zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky nebo služby sjednané pro tuto část nebyly dokončeny, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek v ní stanovených, uplatnit nárok na náhradu škody a smlouvu ukončit.
Článek 20
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního cenového limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří náhrada všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající nepřímé náklady a zisk, nebo o částku pokrývající nepřímé náklady a výkonnostní odměnu v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.
2. Veřejný zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li přiměřeně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejistot, jež jsou s plněním zakázky nutně spojeny, neobvykle vysoká, protože:
a)
zakázka se týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značná technická rizika;
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, jelikož existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.
3. Maximálním cenovým limitem zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem veřejného zadavatele.
4. V dokumentaci k zadávacímu řízení na zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tedy zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního cenového limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního cenového limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí umožnit vyhodnocení věrohodnosti odhadovaného celkového rozpočtu, uhraditelných nákladů, mechanismů určování těchto nákladů a zisku uvedeného v nabídce, která se hodnotí;
e)
mechanismy navýšení uvedené v odstavci 1, které se mají použít u přímých nákladů;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které uchazeč v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která uchazeč musí dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevnou a konečnou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Náklady, které zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil, jsou způsobilé pouze v případě, že:
a)
jsou skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou nákladů na zařízení, infrastruktury a dlouhodobá nehmotná aktiva, která jsou pro plnění zakázky nezbytná a u kterých lze za způsobilé náklady považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v odhadovaném celkovém rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky a lze je plnění zakázky přičítat;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zachycené v účetnictví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele a stanoveny v souladu s účetními standardy uvedenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a ve smlouvě o zakázce;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
neodchylují se od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel odpovídá za své nákladové účetnictví a za vedení řádných účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných dokumentů vyžadovaných za účelem doložení toho, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada musí být zamítnuta.
6. Veřejný zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou odpovědný za tyto úkoly:
a)
stanovení maximálního cenového limitu tak, aby byl co nejrealističtější a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnu zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a konečnou cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a konečnou cenu možné stanovit. Určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a konečnou cenou;
c)
zavedení opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určení vhodných zásad, nástrojů a postupů pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti nákladů zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele či jejich subdodavatelů v průběhu plnění zakázky a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověření toho, zda zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel a jejich subdodavatelé dodržují účetní standardy uvedené v zakázce a povinnost předložit účetní dokumenty poskytující věrný a poctivý obraz jejich účetnictví;
f)
zajištění toho, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 21
Dodatky
Veřejný zadavatel a zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přijmout jiné uchazeče, než kteří byli původně přijati, nebo jinou nabídku, než která byla původně přijata.
Článek 22
Subdodávky
1. Veřejný zadavatel uchazeče požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím zadávacího řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáležejí do skupiny daného uchazeče, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zajistí, aby tyto podíly byly vyvážené k cíli a hodnotě zakázky s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti, a zejména ke zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud uchazeč v nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat jakýkoliv podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede veřejnému zadavateli příslušné důvody. Veřejný zadavatel tyto informace předá Komisi.
4. Veřejný zadavatel může subdodavatele, které si zvolil zájemce ve fázi zadávacího řízení k hlavní zakázce nebo uchazeč pro její plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr uchazečů o hlavní zakázku a musí být písemné.
KAPITOLA IV
POLITIKA V OBLASTI DAT A BEZPEČNOSTI
Článek 23
Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus
1. Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus pro opatření financovaná v rámci programu Copernicus podporuje cíle uvedené v článku 4 a tyto cíle:
a)
podpora využívání a sdílení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
b)
posilování evropských trhů v oblasti pozorování Země, zejména navazujících odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních míst;
c)
přispívání k udržitelnosti a kontinuitě poskytování dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
d)
podpora evropských výzkumných, technologických a inovačních komunit.
2. Data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus jsou k dispozici prostřednictvím platforem programu Copernicus pro šíření informací, a to za předem stanovených technických podmínek, plně, volně a bezplatně, s výhradou těchto omezení:
a)
licenčních podmínek týkajících se dat a informací třetích stran;
b)
formátů, charakteristik a prostředků šíření;
c)
bezpečnostních zájmů a vnějších vztahů Unie nebo jejích členských států;
d)
rizik poruchy systému, který produkuje data a informace z programu Copernicus, z bezpečnostních nebo technických důvodů;
e)
zajištění spolehlivého přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus ze strany evropských uživatelů.
Článek 24
Podmínky a omezení přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus a jejich používání
1. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise v souladu s článkem 31 přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o:
a)
podmínky a postupy související s přístupem k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, a s jejich registrací a používáním, včetně prostředků šíření;
b)
konkrétní technická kritéria nezbytná k tomu, aby se zabránilo narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus, včetně přednostního přístupu;
c)
kritéria a postupy pro omezení získávání nebo šíření dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v důsledku kolidujících práv.
2. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 přijímat opatření, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro předávání a používání dat ze zvláštních misí předávaných přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení (high bandwidth) stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus;
b)
technické specifikace pro archivaci dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus.
3. V souladu s tímto nařízením a platnými právy třetích stran stanoví Komise příslušné licenční podmínky a postupy pro data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus a předávání družicových dat přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus.
Článek 25
Ochrana bezpečnostních zájmů
1. Komise vyhodnotí bezpečnostní rámec programu Copernicus, přičemž zohlední cíle uvedené v článku 4. Komise za tímto účelem posoudí, jaká bezpečnostní opatření je třeba vytvořit s cílem zamezit veškerým rizikům nebo hrozbám pro zájmy či bezpečnost Unie nebo jejích členských států, a zejména s cílem zajistit soulad se zásadami stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a rozhodnutí 2013/488/EU.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví potřebné technické specifikace pro program Copernicus. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
3. Pro účely vymezení technických specifikací bezpečnostního rámce podle odstavce 2 mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci členských států.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, přijme Rada opatření, která se použijí ve všech případech, kdy by mohly mít data a informace z programu Copernicus dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
5. Dojde-li v rámci programu Copernicus k vytvoření utajovaných informací EU nebo k nakládání s takovými informacemi, všichni účastníci zajistí stejný stupeň ochrany, jaký je zajištěn pravidly stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a v přílohách k rozhodnutí 2013/488/EU.
KAPITOLA V
RŮZNÉ
Článek 26
Mezinárodní spolupráce
1. Programu Copernicus se mohou na základě příslušných dohod účastnit tyto země nebo mezinárodní organizace:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
b)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidáti v souladu s příslušnými rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení, který stanoví obecné zásady a podmínky pro účast těchto zemí v programech Unie;
c)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v písm. a) a b) a mezinárodní organizace v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, které stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
2. Země nebo mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 mohou na program Copernicus poskytovat finanční podporu nebo příspěvky ve formě věcného plnění. Tato finanční podpora a příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 finančního nařízení a jsou přípustné za podmínek stanovených ve smlouvě uzavřené s příslušnou třetí zemí nebo mezinárodní organizací.
3. Program Copernicus se může zabývat otázkami mezinárodní koordinace pozorovacích systémů a související výměnou dat s cílem posílit svůj globální rozměr a doplňkovost, přičemž zohlední stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných v rámci programu Copernicus chráněny finanční zájmy Unie preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným vymáháním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu Copernicus obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o udělení grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu Copernicus, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu uzavřené v rámci provádění programu Copernicus obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 28
Vlastnictví
1. Unie je vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných aktiv vytvořených nebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Za tímto účelem budou případně uzavírány dohody s třetími stranami týkajících se stávajících vlastnických práv.
2. Podmínky týkající se převodu vlastnictví na Unii jsou upraveny v dohodách uvedených v odstavci 1.
3. Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programu Copernicus, přičemž zohledňuje potřebu chránit a zhodnocovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran, nutnost harmonizovaného rozvoje trhů a nových technologií a nepřetržité poskytování služeb. Za tímto účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programu Copernicus zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k těmto právům vyplývajícím z práce vykonané v rámci programu Copernicus.
Článek 29
Pomoc Komisi
Komisi mohou být nápomocni nezávislí odborníci z různých oblastí souvisejících s oblastí působnosti programu Copernicus a z řad široké škály zúčastněných stran, včetně uživatelů programu Copernicus a zástupců vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru, kteří jí poskytnou potřebné technické a vědecké odborné znalosti, včetně mezioborových a meziodvětvových perspektiv, přičemž zohlední příslušné stávající iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Výbor pro program Copernicus zasedá v konkrétních složeních, zejména pokud jde o bezpečnostní aspekty („rada pro bezpečnost“).
2. Výbor pro program Copernicus v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Zástupci subjektů pověřených plněním úkolů programu Copernicus se na práci výboru pro program Copernicus případně podílejí jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
6. Dohody uzavřené Unií podle článku 26 mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru pro program Copernicus za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
7. Výbor pro program Copernicus zasedá pravidelně, pokud možno každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programu Copernicus. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizika, náklady, harmonogram a průběh plnění, zadávání zakázek a příslušné poradenství poskytované Komisi.
Článek 31
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu trvání programu Copernicus.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byly oznámeny, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 32
Hodnocení
1. Do 31. prosince 2017 po konzultaci příslušných zúčastněných stran Komise vypracuje hodnotící zprávu o dosažení cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. V hodnocení se zaměří především na trvající význam všech cílů, jakož i na to, jak opatření přispívají k dosažení cílů uvedených v článku 4, jak funguje organizační struktura a jaká je oblast působnosti poskytovaných služeb. Hodnocení bude obsahovat posouzení možného zapojení příslušných evropských agentur ( včetně Agentury pro evropský GNSS ) a bude případně doplněno o příslušné legislativní návrhy.
V hodnocení budou posouzeny zejména dopady politiky v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země.
2. Komise provádí hodnocení uvedené v odstavci 1 v úzké spolupráci s provozovateli a uživateli programu Copernicus a posuzuje účinnost a efektivitu programu Copernicus a jeho přínos k dosahování cílů uvedených v článku 4. Komise sdělí výsledky těchto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a v případě potřeby navrhne vhodná opatření.
3. Komise může hodnotit způsoby uskutečňování projektů, jakož i dopad jejich provádění, s cílem posoudit, zda bylo dosaženo stanovených cílů, včetně cílů týkajících se ochrany životního prostředí, a kdykoli je to potřeba, může k tomu využít pomoci nezávislých subjektů.
4. Komise může požádat členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení činností a souvisejících projektů financovaných podle tohoto nařízení nebo jí ve vhodných případech poskytl informace a pomoc, které jsou pro provedení hodnocení těchto projektů potřeba.
Článek 33
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 911/2010 se zrušuje.
2. Opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (EU) č. 911/2010 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
REGOLAMENTO (UE) N. 377/2014 DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO
del 3 aprile 2014
che istituisce il programma Copernicus e che abroga il regolamento (UE) n. 911/2010
(Testo rilevante ai fini del SEE)
IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, in particolare l'articolo 189, paragrafo 2,
vista la proposta della Commissione europea,
previa trasmissione del progetto di atto legislativo ai parlamenti nazionali,
visto il parere del Comitato economico e sociale europeo (1),
previa consultazione del Comitato delle regioni,
deliberando secondo la procedura legislativa ordinaria (2),
considerando quanto segue:
(1)
Il monitoraggio globale per l'ambiente e la sicurezza (GMES) era un'iniziativa nel settore del monitoraggio della Terra guidata dall'Unione e realizzata in collaborazione con gli Stati membri e con l'Agenzia spaziale europea (ESA). Le origini del GMES risalgono al maggio 1998, quando le istituzioni coinvolte nello sviluppo delle attività spaziali in Europa adottarono una dichiarazione congiunta nota come «Manifesto di Baveno». Il manifesto invitava ad un impegno di lungo periodo per lo sviluppo di servizi spaziali di monitoraggio ambientale, utilizzando e sviluppando ulteriormente le competenze e le tecnologie europee. Nel 2005 l'Unione ha operato la scelta strategica di sviluppare, congiuntamente con l'ESA, una capacità europea indipendente di osservazione della Terra per erogare servizi in ambito ambientale e della sicurezza.
(2)
Basandosi su tale iniziativa, il regolamento (UE) n. 911/2010 del Parlamento europeo e del Consiglio (3) ha istituito il programma europeo di monitoraggio della Terra (GMES) e le norme di attuazione della sua fase iniziale di operatività.
(3)
Se da un lato è opportuno che il programma istituito dal regolamento (UE) n. 911/2010 prosegua con il nuovo quadro finanziario pluriennale 2014-2020, stabilito dal regolamento del Consiglio (UE, Euratom) n. 1311/2013 (4), è auspicabile dall'altro sostituire l'acronimo «GMES» con il nome di «Copernicus» al fine di agevolare la comunicazione con il grande pubblico. La Commissione ha registrato il marchio commerciale affinché le istituzioni dell'Unione possano utilizzarlo e concederlo in licenza a terzi interessati, in particolare ai fornitori di servizi fondamentali.
(4)
Il programma Copernicus («Copernicus») si basa su un partenariato fra l'Unione, l'ESA e gli Stati membri. Per questo dovrebbe fondarsi sulle capacità europee e nazionali esistenti e integrarle con nuove risorse sviluppate in comune. Al fine di attuare tale approccio, la Commissione dovrebbe adoperarsi per mantenere un dialogo con l'ESA e con gli Stati membri che possiedono risorse spaziali e in situ pertinenti.
(5)
Per realizzare i suoi obiettivi, Copernicus dovrebbe assicurare la capacità dell'Unione di eseguire osservazioni spaziali e di fornire servizi operativi nei settori dell'ambiente, della protezione civile e della sicurezza civile in modo autonomo, nel pieno rispetto dei mandati nazionali in materia di allerte ufficiali. Dovrebbe inoltre utilizzare le missioni partecipanti disponibili e i dati in situ forniti, principalmente dagli Stati membri. Nella misura più ampia possibile Copernicus dovrebbe utilizzare le capacità in materia di osservazioni e servizi spaziali degli Stati membri. Copernicus dovrebbe altresì utilizzare le capacità delle iniziative commerciali in Europa, contribuendo in tal modo anche allo sviluppo di un settore commerciale spaziale praticabile in Europa. Si dovrebbero inoltre promuovere sistemi per ottimizzare la trasmissione di dati al fine di perfezionare ulteriormente la capacità di rispondere alla crescente domanda degli utenti di dati in tempo quasi reale.
(6)
Onde promuovere e facilitare l'uso di tecnologie di osservazione terrestre da parte delle autorità locali e delle piccole e medie imprese (PMI), si dovrebbero promuovere le reti dedicate per la distribuzione dei dati di Copernicus, comprendenti organismi nazionali e regionali.
(7)
L'obiettivo di Copernicus dovrebbe essere quello di fornire informazioni precise e attendibili relative all'ambiente e alla sicurezza, adeguate alle esigenze degli utenti e a sostegno di altre politiche dell'Unione, riguardanti in particolare il mercato interno, i trasporti, l'ambiente, l'energia, la protezione civile e la sicurezza civile, la cooperazione con i paesi terzi e gli aiuti umanitari.
(8)
È opportuno considerare Copernicus come un contributo europeo all'istituzione del Sistema di sistemi per l'osservazione globale della Terra (GEOSS), sviluppato nell'ambito del Gruppo d'osservazione della Terra (GEO).
(9)
È opportuno che Copernicus sia attuato in modo compatibile con altre azioni e altri strumenti pertinenti dell'Unione, in particolare con azioni in tema di ambiente e di cambiamenti climatici, con strumenti propri di settori quali la sicurezza, la protezione dei dati personali, la competitività e l'innovazione, la coesione, la ricerca, i trasporti, la concorrenza e la cooperazione internazionale, nonché con i sistemi europei di navigazione satellitare (Galileo e EGNOS). È opportuno inoltre che i dati di Copernicus siano conformi con i dati spaziali di riferimento degli Stati membri nonché con le disposizioni di esecuzione e gli orientamenti tecnici dell'infrastruttura per l'informazione spaziale nell'Unione istituita dalla direttiva 2007/2/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (5). È inoltre opportuno che Copernicus integri il sistema comune di informazioni ambientali (SEIS), come indicato nella comunicazione della Commissione del 1o febbraio 2008 dal titolo: «Verso un sistema comune di informazioni ambientali, e le attività dell'Unione nel settore della risposta alle emergenze». Copernicus dovrebbe essere attuato conformemente agli obiettivi della direttiva 2003/98/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (6) relativa al riutilizzo dell'informazione del settore pubblico, in particolare la trasparenza, la creazione di condizioni propizie allo sviluppo di servizi e il contributo alla crescita economica e alla creazione di posti di lavoro. I dati e le informazioni di Copernicus dovrebbero essere apertamente e liberamente disponibili per sostenere l'agenda digitale europea, come indicato nella comunicazione della Commissione, del 26 agosto 2010 dal titolo: «Un'agenda digitale europea».
(10)
Copernicus è un programma da realizzarsi nell'ambito della strategia Europa 2020 per una crescita intelligente, sostenibile e inclusiva («strategia Europa 2020»). Dovrebbe favorire un'ampia gamma di politiche dell'Unione e contribuire al conseguimento degli obiettivi della strategia Europa 2020, in particolare mediante lo sviluppo di una politica spaziale efficace che fornisca gli strumenti per rispondere alle principali sfide mondiali e permetta di conseguire gli obiettivi nel campo dei cambiamenti climatici e della sostenibilità energetica. Copernicus dovrebbe inoltre sostenere l'attuazione della politica spaziale europea e la crescita dei mercati europei di dati e servizi spaziali.
(11)
Copernicus dovrebbe anche trarre vantaggio dai risultati del programma Orizzonte 2020, istituito dal regolamento (UE) n. 1291/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (7), in particolare mediante le attività nell'ambito della ricerca e dell'innovazione riguardanti future tecnologie per l'osservazione della Terra e applicazioni che impiegano dati e tecnologie di telerilevamento, aerotrasportati e in situ per rispondere alle sfide più importanti della società. La Commissione dovrebbe assicurare la sinergia, la trasparenza e la chiarezza adeguate riguardo ai diversi aspetti di Copernicus.
(12)
L'evoluzione della componente spaziale di Copernicus dovrebbe basarsi su un'analisi delle opzioni per soddisfare le esigenze in evoluzione dell'utente, comprese le acquisizioni da missioni nazionali/pubbliche e fornitori commerciali in Europa, la definizione di nuove missioni specifiche, accordi internazionali intesi a garantire l'accesso a missioni non europee e il mercato europeo di osservazione della Terra.
(13)
A fini di chiarezza e per facilitare il controllo dei costi, l'importo massimo assegnato dall'Unione per attuare le attività di Copernicus dovrebbe essere ripartito in varie categorie. In un'ottica di flessibilità e per garantire l'adeguato svolgimento di Copernicus, tuttavia, la Commissione dovrebbe essere in grado di riassegnare i fondi da una categoria all'altra.
(14)
La prestazione di servizi operativi dipende dal buon funzionamento, dalla disponibilità continua e dalla sicurezza della componente spaziale di Copernicus. Il crescente rischio di collisione con altri satelliti e rifiuti spaziali è un grave pericolo per tale componente. Pertanto, le attività di Copernicus dovrebbero includere la protezione della componente spaziale di Copernicus e della sua operatività, anche durante il lancio di satelliti. In tale contesto, un contributo proporzionale ai costi dei servizi in grado di fornire tale protezione potrebbe essere finanziato a titolo del bilancio assegnato a Copernicus nella misura delle disponibilità derivanti da una rigorosa gestione dei costi e nel rispetto scrupoloso dell'importo massimo pari a 26,5 milioni di EUR a prezzi correnti stabilito dal presente regolamento. Tale contributo dovrebbe essere utilizzato unicamente per la fornitura di dati e servizi e non per l'acquisto di infrastrutture.
(15)
Al fine di migliorare l'attuazione di Copernicus e la sua pianificazione a lungo termine, è opportuno che la Commissione adotti un programma di lavoro annuale, comprendente un piano di attuazione delle azioni necessarie per realizzare gli obiettivi di Copernicus. Tale piano di attuazione dovrebbe essere orientato al futuro e descrivere le azioni necessarie per attuare Copernicus tenendo conto dell'evoluzione delle esigenze degli utenti e degli sviluppi tecnologici.
(16)
L'attuazione della componente di servizi di Copernicus dovrebbe basarsi su specifiche tecniche, viste la complessità e le risorse assegnate a Copernicus. Ciò faciliterebbe anche l'accettazione pubblica dei servizi, dal momento che gli utenti sarebbero in grado di prevedere la disponibilità e l'evoluzione dei servizi nonché la cooperazione con gli Stati membri e altre parti. Pertanto, la Commissione dovrebbe adottare e, se del caso, aggiornare specifiche tecniche per tutti i servizi di Copernicus riguardanti aspetti quali portata, architettura, portafogli di servizi tecnici, ripartizione e pianificazione indicative dei costi, livelli di rendimento, esigenze di accesso a dati spaziali e in situ, evoluzione, norme, archiviazione e divulgazione dei dati.
(17)
L'attuazione della componente spaziale di Copernicus dovrebbe basarsi su specifiche tecniche, viste la complessità e le risorse assegnate a Copernicus. Pertanto, la Commissione dovrebbe adottare e, se del caso, aggiornare specifiche tecniche che definiscano le attività da sostenere nell'ambito della componente spaziale di Copernicus e le relative ripartizione e pianificazione indicative dei costi. Poiché Copernicus dovrebbe basarsi su investimenti dell'Unione, dell'ESA e degli Stati membri nel contesto del monitoraggio globale per l'ambiente e la sicurezza, le attività nell'ambito della componente spaziale di Copernicus dovrebbero tener conto, se del caso, degli elementi dello scenario a lungo termine dell'ESA, ossia un documento elaborato e aggiornato dall'ESA che definisce un quadro generale per la componente spaziale di Copernicus.
(18)
È opportuno che Copernicus sia orientato agli utenti, che devono dunque essere coinvolti in modo costante ed effettivo, in particolare per definire e convalidare le esigenze di servizio.
(19)
La dimensione internazionale di Copernicus è particolarmente importante per quanto riguarda lo scambio di dati e informazioni nonché l'accesso alle infrastrutture di osservazione. Tale scambio è molto più conveniente in termini di costi rispetto a regimi d'acquisto di dati e rafforza la dimensione globale di Copernicus.
(20)
L'accordo sullo Spazio economico europeo (SEE) e gli accordi quadro con i paesi candidati e i candidati potenziali prevedono la partecipazione di tali paesi ai programmi dell'Unione. È opportuno consentire la partecipazione di altri paesi terzi e delle organizzazioni internazionali mediante la conclusione di appositi accordi internazionali.
(21)
È opportuno che gli Stati membri, i paesi terzi e le organizzazioni internazionali possano contribuire liberamente ai programmi in base a opportuni accordi.
(22)
È opportuno attribuire alla Commissione la responsabilità generale di Copernicus. Quest'ultima ne dovrebbe definire le priorità e garantire il coordinamento e la supervisione generale di Copernicus, inclusi particolari sforzi per sensibilizzare l'opinione pubblica in merito all'importanza dei programmi spaziali per i cittadini europei. La Commissione dovrebbe fornire tempestivamente al Parlamento europeo e al Consiglio tutte le informazioni pertinenti relative a Copernicus.
(23)
Nell'attuazione di Copernicus, la Commissione dovrebbe fare affidamento, ove opportuno, su organizzazioni intergovernative europee con cui ha già istituito partenariati, in particolare l'ESA per il coordinamento tecnico della componente spaziale di Copernicus, la definizione della sua architettura, lo sviluppo e l'aggiudicazione di risorse spaziali, l'accesso ai dati e la gestione delle missioni specifiche. La Commissione dovrebbe inoltre fare affidamento anche sull'organizzazione europea per lo sfruttamento dei satelliti meteorologici (EUMETSAT) per la gestione delle missioni specifiche conformemente alle sue competenze e al suo mandato.
(24)
In considerazione della dimensione collaborativa di Copernicus e al fine di evitare sovrapposizioni di competenze tecniche, è opportuno delegare l'attuazione di Copernicus a organismi dotati dell'opportuna capacità tecnica e professionale. Tali organismi dovrebbero essere incoraggiati ad aprire l'esecuzione di tali compiti alla concorrenza, fino ad un livello adeguato, in conformità al regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio (8) («regolamento finanziario»).
(25)
Copernicus dovrebbe includere una componente di servizi destinata a fornire informazioni in monitoraggio atmosferico, monitoraggio dell'ambiente marino, monitoraggio del territorio, cambiamenti climatici, gestione delle emergenze e sicurezza. In particolare, Copernicus dovrebbe fornire informazioni sullo stato dell'atmosfera, anche a livello locale, nazionale, europeo e mondiale; informazioni sullo stato degli oceani, anche mediante l'istituzione di un raggruppamento europeo specifico per il monitoraggio marino; informazioni per il monitoraggio del territorio a sostegno dell'attuazione di politiche locali, nazionali ed europee; informazioni a sostegno delle politiche di adattamento e mitigazione dei cambiamenti climatici; informazioni geospaziali a sostegno della gestione delle emergenze, anche attraverso attività di prevenzione, e della sicurezza civile compreso il sostegno all'azione esterna dell'Unione. La Commissione dovrebbe individuare misure contrattuali adeguate per promuovere la sostenibilità della fornitura di servizi.
(26)
Per attuare la componente di servizi di Copernicus, la Commissione può affidarsi, se debitamente giustificato dalla natura speciale dell'azione e dalle competenze specifiche, alle entità competenti, per esempio l'Agenzia europea dell'ambiente (AEA), l'Agenzia europea per la gestione della cooperazione operativa alle frontiere esterne degli Stati membri dell'Unione europea (FRONTEX), l'Agenzia europea per la sicurezza marittima (EMSA) e il Centro satellitare dell'Unione europea (SATCEN), il Centro europeo per le previsioni meteorologiche a medio termine (CEPMMT), altre agenzie europee o raggruppamenti o consorzi di entità nazionali pertinenti, o altri organi interessati che potrebbero beneficiare di una delega a norma del regolamento finanziario. Nel selezionare l'entità si dovrebbe tenere debitamente conto del rapporto costi/benefici connesso alla scelta di delegare tali compiti, nonché dell'impatto sulla struttura di governance dell'entità e sulle sue risorse finanziarie e umane.
(27)
Il Centro comune di ricerca (CCR) della Commissione è stato attivamente coinvolto nell'iniziativa GMES e nell'attuazione della fase iniziale di operatività del GMES stabilita ai sensi del regolamento (UE) n. 911/2010. La Commissione dovrebbe continuare a basarsi sul sostegno scientifico e tecnico del CCR per l'attuazione di Copernicus.
(28)
Gli appalti pubblici delle entità cui è affidata l'attuazione di Copernicus dovrebbero essere compatibili con le norme dell'Unione o equivalenti norme internazionali nella misura consentita dalle disposizioni in materia di appalti pubblici del regolamento finanziario. Specifici adattamenti richiesti da tali norme, nonché le disposizioni per la proroga degli appalti esistenti, dovrebbero essere definiti nei corrispondenti accordi di delega. Si dovrebbe puntare, in primo luogo e soprattutto, a conseguire il miglior rapporto costi-benefici, a controllare i costi, a ridurre i rischi, a migliorare l'efficienza e limitare la dipendenza da un unico fornitore. È opportuno far sì che lungo l'intera catena dell'approvvigionamento sia garantita una concorrenza aperta e leale, che offra possibilità di partecipazione equilibrate all'industria a tutti i livelli, in particolare ai nuovi operatori e alle PMI. Si dovrebbero evitare eventuali abusi di posizione dominante e la dipendenza, per periodi prolungati, da un solo fornitore. Per ridurre i rischi connessi ai programmi, evitare la dipendenza da un'unica fonte di approvvigionamento e garantire un migliore controllo generale di Copernicus, dei suoi costi e del calendario, si dovrebbe ricorrere, ove opportuno, a più fonti di approvvigionamento. Lo sviluppo dell'industria europea dovrebbe inoltre essere salvaguardato e promosso in tutti i settori relativi all'osservazione della Terra, in conformità agli accordi internazionali di cui è parte l'Unione.
(29)
Il rischio di una scarsa esecuzione dell'appalto o di non esecuzione dovrebbe essere ridotto per quanto possibile. A tal fine i contraenti dovrebbero dimostrare la sostenibilità della loro capacità di esecuzione dell'appalto rispetto agli impegni sottoscritti e alla durata dell'appalto. Le amministrazioni aggiudicatrici dovrebbero quindi, ove opportuno, specificare i requisiti associati all'affidabilità delle forniture e della prestazione di servizi. Inoltre, le amministrazioni aggiudicatrici possono subordinare l'acquisto di beni e servizi di natura sensibile a requisiti specifici, in particolare per garantire la sicurezza delle informazioni. Le industrie dell'Unione dovrebbero avere la possibilità di ricorrere a fornitori esterni all'Unione per talune componenti e servizi, se sono dimostrati evidenti vantaggi di qualità e di costo, tenendo conto tuttavia della natura strategica di Copernicus e dei requisiti dell'Unione in materia di sicurezza e di controllo delle esportazioni. Si dovrebbe approfittare degli investimenti del settore pubblico e dell'esperienza e delle competenze interne all'industria, fatte salve le norme sui bandi di gara competitivi.
(30)
Al fine di valutare meglio il costo totale di un prodotto, servizio o opera, ivi compreso il suo costo operativo a lungo termine, all'atto di concludere appalti in base al criterio di aggiudicazione al contratto più vantaggioso sotto il profilo economico, occorre prendere in considerazione, ove opportuno, nella fase di aggiudicazione il costo totale lungo il ciclo di vita utile del prodotto, del servizio o dell'opera, secondo un approccio basato sul rapporto costo/efficacia come il life-cycle costing. A tal fine, l'amministrazione aggiudicatrice dovrebbe provvedere affinché la metodologia intesa a calcolare i costi del ciclo di vita utile di un prodotto, servizio o opera sia espressamente citata nei capitolati d'oneri o nel bando di gara e consenta di accertare l'accuratezza delle informazioni fornite dagli offerenti.
(31)
L'amministrazione aggiudicatrice dovrebbe pertanto poter ristabilire condizioni eque di concorrenza se una o più imprese dispongono, già prima di un bando di gara, di informazioni privilegiate sulle attività connesse al bando. Essa dovrebbe poter aggiudicare appalti frazionati, introdurre, a determinate condizioni, un'eventuale clausola aggiuntiva a un appalto nell'ambito della sua esecuzione o addirittura imporre determinati livelli minimi di subappalto. Infine, date le incertezze tecnologiche che caratterizzano Copernicus, i prezzi degli appalti pubblici non possono sempre essere valutati in modo preciso ed è quindi auspicabile concludere contratti di forma particolare che, pur non contenendo prezzi definitivi e non rivedibili, comprendono clausole di tutela degli interessi finanziari dell'Unione.
(32)
Nella prospettiva di mantenere Copernicus al suo importo massimo riducendo quanto più ampiamente i rischi tecnici e relativi alle scadenze e i costi ad essi associati, e di garantire la continuativa affidabilità dell'approvvigionamento, Copernicus dovrebbe utilizzare al massimo i precedenti investimenti del settore pubblico in ambito finanziario ed infrastrutturale, come pure l'esperienza e la competenza acquisite in ambito industriale attraverso tali investimenti nel GMES. Ciò dovrebbe valere in particolare per quel che riguarda le componenti ricorrenti dei segmenti spaziali e di terra elaborati dall'ESA e dagli Stati che vi aderiscono nell'ambito del programma facoltativo relativo alla componente spaziale del GMES con la partecipazione finanziaria dell'Unione. In quest'ultimo caso, l'impiego della procedura negoziata senza preliminare pubblicazione di un bando di gara o di altra procedura equivalente dovrebbe essere debitamente presa in considerazione dall'amministrazione aggiudicatrice.
(33)
Per conseguire gli obiettivi di Copernicus in modo sostenibile occorre coordinare le attività dei diversi partner partecipanti, come pure sviluppare, istituire e gestire una capacità di osservazione e di fornitura di servizi che soddisfi la domanda degli utenti. In questo contesto, un comitato (il «comitato Copernicus») dovrebbe assistere la Commissione nel garantire il coordinamento dei contributi dell'Unione, degli Stati membri e delle organizzazioni intergovernative nonché il coordinamento con il settore privato, sfruttando al meglio le capacità esistenti e individuando le lacune da colmare a livello dell'Unione. È opportuno altresì che tale comitato aiuti la Commissione a controllare la coerenza dell'attuazione di Copernicus. Poiché una buona gestione pubblica si basa su una gestione uniforme di Copernicus, su una maggiore rapidità delle decisioni e sulla parità di accesso alle informazioni, i rappresentanti degli organismi investiti di compiti di esecuzione del bilancio dovrebbero essere in grado di partecipare in veste di osservatori ai lavori del comitato Copenicus. Per gli stessi motivi, anche i rappresentanti di paesi terzi e di organizzazioni internazionali che hanno concluso un accordo internazionale con l'Unione dovrebbero poter partecipare ai lavori del comitato Copernicus con le necessarie garanzie di sicurezza e secondo i termini di tali accordi. Tali rappresentanti non dovrebbero essere autorizzati a prendere parte alle votazioni del comitato Copernicus.
(34)
È opportuno inoltre che il lavoro degli organismi ai quali la Commissione ha delegato determinati compiti di esecuzione sia valutato in base a indicatori di rendimento che permettano di fornire al Parlamento europeo e al Consiglio un'indicazione dei progressi nell'attuazione di Copernicus e della sua operatività.
(35)
Il regolamento delegato (UE) n. 1159/2013 della Commissione (9) ha stabilito le condizioni di registrazione e di concessione delle licenze per gli utenti GMES e ha definito i criteri di limitazione dell'accesso ai dati dedicati GMES e alle informazioni dei servizi GMES.
(36)
È opportuno che i dati e le informazioni ottenuti nell'ambito di Copernicus siano messi a disposizione in modo completo, aperto e gratuito, subordinatamente ad adeguate condizioni e restrizioni, al fine di promuoverne l'impiego e la condivisione e rafforzare i mercati europei connessi all'osservazione della Terra, in particolare il settore a valle, favorendo così la crescita e la creazione di posti di lavoro.
(37)
La Commissione dovrebbe operare con i fornitori di dati per concordare condizioni per la concessione di licenze per i dati forniti da terzi in modo da agevolarne l'utilizzo nell'ambito di Copernicus, in conformità del presente regolamento e dei diritti di terzi applicabili.
(38)
È opportuno tener conto dei diritti di accesso ai dati dei satelliti Sentinel di Copernicus accordati nell'ambito del programma relativo alla componente spaziale del GMES, secondo quanto approvato dal consiglio del programma di osservazione della terra dell'ESA il 24 settembre 2013.
(39)
Poiché Copernicus è un programma civile sotto controllo civile, dovrebbe essere data la priorità all'acquisizione di dati e alla produzione di informazioni, comprese immagini ad alta risoluzione, che non costituiscano un rischio o una minaccia per la sicurezza dell'Unione o degli Stati membri. Tuttavia, dal momento che può essere necessario proteggere alcuni dati di Copernicus e informazioni di Copernicus, per assicurare la circolazione sicura di tali informazioni nel rispetto dell'ambito di applicazione del presente regolamento, è opportuno che tutti i partecipanti a Copernicus assicurino un livello di protezione delle informazioni classificate UE equivalente a quello offerto dalle disposizioni in materia di sicurezza di cui all'allegato della decisione 2001/844/CE, CECA, Euratom della Commissione (10) e dalle norme di sicurezza del Consiglio di cui agli allegati della decisione 2013/488/UE del Consiglio (11).
40)
Poiché alcuni dati di Copernicus e informazioni di Copernicus, comprese immagini ad alta risoluzione, possono avere un impatto sulla sicurezza dell'Unione o degli Stati membri, in casi debitamente motivati è opportuno conferire al Consiglio il potere di adottare le misure per affrontare rischi e minacce per la sicurezza dell'Unione o degli Stati membri.
(41)
È opportuno che l'Unione sia proprietaria di tutti i beni materiali e immateriali creati o messi a punto nell'ambito di Copernicus. Per poter esercitare pienamente i diritti fondamentali di proprietà, è opportuno stipulare gli accordi necessari con gli attuali proprietari. Dovrebbe restare inteso che le disposizioni riguardanti la proprietà dei beni immateriali di cui al presente regolamento non coprono i diritti immateriali che non sono trasferibili in base alla relativa normativa nazionale. La proprietà dell'Unione non dovrebbe pregiudicare la possibilità per l'Unione stessa, in conformità del presente regolamento e ove lo si ritenga opportuno sulla base di una valutazione caso per caso, di mettere tali beni a disposizione di terzi o di cederne l'uso. In particolare l'Unione dovrebbe poter trasferire o concedere in licenza i diritti di proprietà intellettuale derivanti dal lavoro svolto nell'ambito di Copernicus nell'interesse di una forte penetrazione dei servizi di Copernicus presso gli utenti a valle.
(42)
Gli interessi finanziari dell'Unione dovrebbero essere tutelati durante l'intero ciclo di spesa attraverso misure proporzionate, ivi compresi la prevenzione, l'individuazione e l'investigazione di irregolarità, il recupero dei fondi perduti, indebitamente versati o non correttamente utilizzati e, se del caso, sanzioni amministrative e finanziarie a norma del regolamento finanziario.
(43)
Poiché Copernicus è un programma complesso, è opportuno che la Commissione sia assistita da esperti indipendenti provenienti da un'ampia comunità di soggetti interessati, compresi in particolare esperti in materia di sicurezza nominati dagli Stati membri, rappresentanti dei pertinenti enti spaziali nazionali e utenti Copernicus, per ottenere le necessarie competenze tecnico-scientifiche nonché prospettive interdisciplinari e intersettoriali, tenendo conto delle pertinenti iniziative esistenti a livello dell'Unione, nazionale e regionale.
(44)
Al fine di garantire condizioni uniformi di esecuzione del presente regolamento per quanto riguarda l'adozione del programma di lavoro annuale, le specifiche tecniche per la componente di servizi e la componente spaziale, gli aspetti attinenti alla sicurezza e le misure per promuovere la convergenza degli Stati membri nell'impiego dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus e il loro accesso alla tecnologia e agli sviluppi nel campo dell'osservazione della Terra, è opportuno conferire alla Commissione competenze di esecuzione. È opportuno che tali competenze siano esercitate in conformità al regolamento (UE) n. 182/2011 del Parlamento europeo e del Consiglio (12).
(45)
Copernicus è un programma orientato agli utenti, che quindi devono essere coinvolti in modo costante ed effettivo, in particolare per definire e convalidare le esigenze di servizio. Al fine di accrescere il suo valore per gli utenti, bisognerebbe ricercare attivamente il contributo di questi ultimi attraverso consultazioni regolari con gli utenti finali del settore pubblico e privato. A tal fine, dovrebbe essere istituito un gruppo di lavoro (il «forum degli utenti») per assistere il comitato Copernicus nell'individuazione delle esigenze degli utenti, nella verifica della conformità dei servizi e nel coordinamento degli utenti del settore pubblico.
(46)
Dovrebbe essere delegato alla Commissione il potere di adottare atti conformemente all'articolo 290 del trattato sul funzionamento dell'Unione europea (TFUE) riguardo ai requisiti relativi ai dati necessari all'evoluzione dei servizi operativi, delle condizioni e delle procedure di accesso, registrazione e impiego dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus, dei criteri tecnici specifici necessari a impedire l'interruzione dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus e dei criteri per la limitazione dell'acquisizione o della divulgazione dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus in caso di conflitto di diritti. È di particolare importanza che durante i lavori preparatori la Commissione svolga adeguate consultazioni, anche a livello di esperti. Nella preparazione e nell'elaborazione degli atti delegati la Commissione dovrebbe provvedere alla contestuale, tempestiva e appropriata trasmissione dei documenti pertinenti al Parlamento europeo e al Consiglio.
(47)
È opportuno che le azioni finanziate a norma del presente regolamento siano monitorate e valutate allo scopo di apportare eventuali modifiche e permettere nuovi sviluppi. In particolare, la valutazione dovrebbe analizzare gli effetti della politica relativa ai dati di Copernicus e alle informazioni di Copernicus per i soggetti interessati e gli utenti a valle nonché l'influenza sulle imprese e sugli investimenti nazionali e privati in infrastrutture di osservazione della Terra. È altresì opportuno che la valutazione riguardi anche la possibile partecipazione nel futuro di pertinenti agenzie europee, come l'Agenzia del GNSS europeo. Al fine di conseguire i massimi risultati e valorizzare le conoscenze e le competenze acquisite nel corso delle fasi di attuazione di Copernicus, è opportuno esplorare nuovi modelli per la pianificazione futura, assicurando un impegno economico a lungo termine.
(48)
Poiché l'obiettivo del presente regolamento, ossia l'istituzione di Copernicus, non può essere conseguito in misura sufficiente dagli Stati membri, in quanto esso comprenderà anche una capacità paneuropea e dipenderà da una fornitura di servizi in tutti gli Stati membri che dovrà essere coordinata a livello dell'Unione, ma, a motivo della portata dell'azione, può essere conseguito meglio a livello dell'Unione, quest'ultima può intervenire in base al principio di sussidiarietà sancito dall'articolo 5 del trattato sull'Unione europea. Il presente regolamento si limita a quanto è necessario per conseguire tale obiettivo in ottemperanza al principio di proporzionalità enunciato nello stesso articolo.
(49)
Il presente regolamento fissa una dotazione finanziaria che deve costituire l'ammontare di riferimento privilegiato, a norma del punto 17 dell'accordo interistituzionale del 2 dicembre 2013 concluso tra il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione sulla disciplina di bilancio, sulla cooperazione in materia di bilancio e sulla sana gestione finanziaria (13), per il Parlamento europeo e per il Consiglio durante la procedura annuale di bilancio.
(50)
È opportuno allineare il periodo di finanziamento del presente regolamento con quello previsto dal regolamento (UE, Euratom) n. 1311/2013. Pertanto, il presente regolamento dovrebbe applicarsi a decorrere dal 1o gennaio 2014.
(51)
È necessario altresì abrogare il regolamento (UE) n. 911/2010 al fine di istituire un quadro giuridico appropriato alla governance e al finanziamento di Copernicus e per garantirne la piena operatività. Qualsiasi misura adottata in base al regolamento (UE) n. 911/2010 dovrebbe rimanere valida al fine di garantirne la continuità,
HANNO ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
CAPO I
DISPOSIZIONI GENERALI E FINANZIARIE
Articolo 1
Oggetto
Il presente regolamento istituisce Copernicus, il programma dell'Unione di osservazione e monitoraggio della Terra («Copernicus») e stabilisce le norme per la sua attuazione.
Articolo 2
Ambito di applicazione
1. Copernicus è un programma civile, orientato agli utenti e sotto controllo civile che si basa sulle capacità nazionali ed europee esistenti e assicura la continuità delle attività svolte nell'ambito del monitoraggio globale per l'ambiente e la sicurezza (GMES).
2. Copernicus è costituito dalle seguenti componenti:
a)
una componente di servizi destinata a fornire informazioni nei seguenti settori: monitoraggio atmosferico, monitoraggio dell'ambiente marino, monitoraggio del territorio, cambiamenti climatici, gestione delle emergenze e sicurezza;
b)
una componente spaziale destinata a garantire osservazioni spaziali sostenibili per i tipi di servizi di cui alla lettera a);
c)
una componente in situ destinata a garantire le osservazioni mediante installazioni a bordo di aerei, di navi e a terra per i tipi di servizi di cui alla lettera a).
3. Sono creati opportuni collegamenti e interfacce tra le componenti di cui al paragrafo 2.
Articolo 3
Definizioni
Ai fini del presente regolamento si applicano le seguenti definizioni:
1) «missioni specifiche»: le missioni spaziali di osservazione della Terra destinate ad essere usate e gestite nell'ambito di Copernicus, in particolare le missioni Sentinel;
2) «missioni partecipanti»: le missioni spaziali di osservazione della Terra che forniscono a Copernicus dati ad integrazione di quelli forniti dalle missioni specifiche;
3) «dati di missioni specifiche»: i dati spaziali di osservazione della Terra provenienti da missioni specifiche destinati ad essere impiegati nell'ambito di Copernicus;
4) «dati di missioni partecipanti»: i dati spaziali di osservazione della Terra provenienti da missioni partecipanti concessi in licenza o forniti per l'impiego nell'ambito di Copernicus;
5) «dati in situ»: i dati di osservazione ottenuti mediante sensori terrestri, marini o aerei nonché i dati di riferimento e ausiliari concessi in licenza o forniti per l'impiego nell'ambito di Copernicus;
6) «dati e informazioni di terzi»: i dati e le informazioni prodotti al di fuori dell'ambito di Copernicus e necessari per la realizzazione dei suoi obiettivi;
7) «dati di Copernicus»: i dati di missioni specifiche, i dati di missioni partecipanti e i dati in situ;
8) «informazioni di Copernicus»: le informazioni provenienti dai servizi di Copernicus di cui all'articolo 5, paragrafo 1, in seguito a elaborazione o modellazione dei dati di Copernicus;
9) «utenti Copernicus»:
a)
gli utenti Copernicus di base: le istituzioni e gli organi dell'Unione e le autorità europee, nazionali, regionali o locali competenti ai fini della definizione, dell'attuazione, dell'esecuzione o del monitoraggio del servizio pubblico o della politica nei settori di cui all'articolo 2, paragrafo 2, lettera a);
b)
gli utenti del settore della ricerca: università o ogni altra organizzazione dedita alla ricerca e all'istruzione;
c)
gli utenti commerciali e privati;
d)
gli enti di beneficenza, organizzazioni non governative e internazionali.
Articolo 4
Obiettivi
1. Copernicus contribuisce al conseguimento dei seguenti obiettivi generali:
a)
monitorare l'ambiente terrestre per sostenere la protezione dell'ambiente e le attività nell'ambito della protezione civile e della sicurezza civile;
b)
massimizzare i vantaggi socioeconomici e promuovere l'uso dell'osservazione della Terra in applicazioni e servizi, così sostenendo la strategia «Europa 2020» e il suo obiettivo di una crescita intelligente, sostenibile e inclusiva;
c)
favorire lo sviluppo di un settore spaziale e dei servizi europeo competitivo e massimizzare le opportunità per le imprese europee di sviluppare e fornire sistemi e servizi di osservazione della Terra innovativi;
d)
garantire un accesso autonomo ai dati ambientali e alle tecnologie di base dell'osservazione della Terra e dei servizi di geoinformazione, consentendo così all'Europa di raggiungere una capacità decisionale e operativa indipendente;
e)
fornire sostegno e contribuire alle politiche europee e favorire iniziative mondiali, come GEOSS.
2. Al fine di conseguire gli obiettivi generali di cui al paragrafo 1, Copernicus si pone gli obiettivi specifici seguenti:
a)
rendere disponibili per gli utenti Copernicus dati e informazioni accurati e attendibili, forniti a lungo termine e in modo sostenibile, che siano atti a consentire i servizi di cui all'articolo 5, paragrafo 1 e a soddisfare le esigenze degli utenti Copernicus di base;
b)
predisporre un accesso sostenibile e affidabile ai dati e alle informazioni spaziali a partire da una capacità europea autonoma di osservazione della Terra con specifiche tecniche coerenti e facendo riferimento ai mezzi e alle risorse esistenti a livello europeo e nazionale, se del caso integrandoli;
c)
offrire un accesso sostenibile e affidabile ai dati in situ, basandosi, in particolare, sulle capacità esistenti gestite a livello europeo e nazionale e su sistemi e reti di osservazione globali.
3. La realizzazione degli obiettivi enunciati ai paragrafi 1 e 2 è misurata in base ai seguenti indicatori di risultato:
a)
dati di Copernicus e informazioni di Copernicus resi disponibili in conformità ai requisiti di fornitura del livello di servizio nei settori dell'ambiente, della protezione civile e della sicurezza civile;
b)
maggiore richiesta di dati di Copernicus e informazioni di Copernicus misurata mediante la progressione numerica degli utenti, il volume di dati e di informazioni a valore aggiunto consultati, l'aumento dei servizi a valle e l'ampliamento della diffusione negli Stati membri e nell'Unione;
c)
impiego dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus da parte delle istituzioni e degli organi dell'Unione, delle organizzazioni internazionali e delle autorità europee, nazionali, regionali e locali, compresi il livello di accettazione e soddisfazione degli utenti e i vantaggi offerti alle società europee;
d)
penetrazione nel mercato, comprese l'espansione dei mercati esistenti e la creazione di nuovi mercati e competitività degli operatori europei dei settori a valle;
e)
disponibilità continua dei dati di Copernicus a sostegno dei servizi di Copernicus.
Articolo 5
Componente di servizi di Copernicus
1. La componente di servizi di Copernicus comprende le seguenti prestazioni:
a)
il servizio di monitoraggio atmosferico, che deve fornire informazioni sulla qualità dell'aria su scala europea e sulla composizione chimica dell'atmosfera su scala mondiale. Esso fornisce, in particolare, informazioni per i sistemi di monitoraggio della qualità dell'aria gestiti dal livello locale fino a quello nazionale e contribuisce al monitoraggio delle variabili climatiche in rapporto con la composizione dell'atmosfera compresa, se possibile, l'interazione con le canopie forestali;
b)
il servizio di monitoraggio dell'ambiente marino, che deve fornire informazioni sullo stato e sulle dinamiche dell'ecosistema fisico dell'oceano e marino, per le zone oceaniche a livello mondiale e per le zone marine a livello regionale europeo, a sostegno della sicurezza marittima, contribuisce al monitoraggio dei flussi di rifiuti, dell'ambiente marino, delle regioni costiere e polari, delle risorse marine nonché delle previsioni meteorologiche e del monitoraggio del clima;
c)
il servizio di monitoraggio del territorio, che deve fornire informazioni su destinazione e copertura del suolo, criosfera, cambiamenti climatici e variabili biogeofisiche, comprese le relative dinamiche, a sostegno del monitoraggio ambientale, a tutti i livelli, da globale a locale, per quanto riguarda la biodiversità, il suolo, le acque interne e costiere, le foreste e la vegetazione e le risorse naturali, nonché a sostegno dell'attuazione generale delle politiche ambientale, agricola, dello sviluppo, energetica, urbanistica, infrastrutturale e dei trasporti;
d)
il servizio relativo ai cambiamenti climatici, che deve fornire informazioni per ampliare la base di conoscenze a sostegno delle politiche di adattamento e mitigazione. Il servizio contribuisce, in particolare, alla fornitura di variabili climatiche essenziali, analisi, proiezioni e indicatori climatici su scala spazio-temporale rilevanti ai fini delle strategie in materia di adattamento e mitigazione per i vari ambiti in cui l'Unione persegue benefici settoriali e sociali;
e)
il servizio di gestione delle emergenze, che deve fornire informazioni per la risposta alle emergenze in relazione a differenti tipi di catastrofi, compresi rischi meteorologici, rischi geofisici, catastrofi provocate accidentalmente e volontariamente dall'uomo e altre catastrofi umanitarie, nonché attività di prevenzione, preparazione, risposta e ripristino;
f)
il servizio di sicurezza, che deve fornire informazioni per rispondere alle sfide poste dalla sicurezza civile in Europa migliorando le capacità di prevenzione delle crisi e di preparazione e risposta alle stesse, in particolare per quanto riguarda la sorveglianza delle frontiere e marittima, ma anche sostegno all'azione esterna dell'Unione, fatti salvi gli eventuali accordi di cooperazione che possono essere conclusi tra la Commissione e vari organismi della politica estera e di sicurezza comune, in particolare il centro satellitare dell'Unione europea.
2. La prestazione di servizi di cui al paragrafo 1 tiene conto dei principi di sussidiarietà e di proporzionalità, è efficace sotto il profilo dei costi e, se del caso, decentrata, integrando a livello europeo i dati spaziali in situ e di riferimento, nonché le capacità esistenti negli Stati membri, evitando così duplicazioni. L'acquisizione di nuovi dati che si sovrappongono a fonti esistenti è evitata, salvo che l'uso di serie di dati esistenti o aggiornabili non sia tecnicamente possibile, efficace sotto il profilo dei costi o praticabile in modo tempestivo.
I servizi applicano rigorosi sistemi di controllo della qualità e forniscono informazioni sui livelli di servizio, anche in termini di disponibilità, affidabilità, qualità e tempestività.
3. Al fine di assicurare l'evoluzione dei servizi di cui al paragrafo 1 e la loro accettazione da parte del settore pubblico, sono intraprese anche le seguenti attività:
a)
attività di sviluppo intese a migliorare la qualità e il rendimento dei servizi, ivi inclusi il loro adattamento e la loro evoluzione, ad evitare o mitigare i rischi operativi nonché a sfruttare le sinergie con attività correlate, come quelle nell'ambito di Orizzonte 2020;
b)
attività di sostegno consistenti in misure volte a promuovere l'utilizzo e l'accettazione dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus da parte:
i)
delle autorità pubbliche competenti ai fini della definizione, dell'attuazione, dell'esecuzione o del monitoraggio del servizio pubblico o della politica nei settori di cui al paragrafo 1. Rientrano in questo contesto lo sviluppo di capacità e la messa a punto di procedure e strumenti standard per integrare i dati di Copernicus e le informazioni di Copernicus nel flusso di lavoro degli utenti;
ii)
di altri utenti e applicazioni a valle. Rientrano in questo contesto attività di sensibilizzazione, formazione e divulgazione.
Articolo 6
Componente spaziale di Copernicus
1. La componente spaziale di Copernicus fornisce osservazioni spaziali per alimentare principalmente i servizi di cui all'articolo 5, paragrafo 1.
2. La componente spaziale di Copernicus consiste in dati di missioni specifiche e missioni partecipanti e comprende le seguenti attività:
a)
fornitura di osservazioni spaziali, compresi:
i)
il completamento, la manutenzione e l'esercizio delle missioni specifiche, il che a sua volta include la definizione dei compiti dei satelliti, il controllo e il monitoraggio dei satelliti, la ricezione, l'elaborazione, l'archiviazione e la divulgazione dei dati, la calibrazione e la convalida in via permanente;
ii)
la fornitura di dati in situ per la calibrazione e la convalida delle osservazioni delle missioni specifiche;
iii)
la fornitura, l'archiviazione e la divulgazione di dati di missioni partecipanti ad integrazione dei dati di missioni specifiche;
b)
attività volte a rispondere all'evolversi delle necessità degli utenti, compresi:
i)
l'individuazione di lacune nelle osservazioni e la specificazione di nuove missioni specifiche in base alle esigenze degli utenti;
ii)
gli sviluppi tesi a modernizzare e integrare le missioni specifiche, comprese la progettazione e l'acquisizione di nuovi elementi per l'infrastruttura spaziale correlata;
c)
la protezione dei satelliti contro i rischi di collisione, tenendo in considerazione il quadro di sostegno dell'Unione al servizio di sorveglianza dello spazio e di localizzazione;
d)
lo smantellamento sicuro dei satelliti a fine vita.
Articolo 7
Componente in situ di Copernicus
1. La componente in situ di Copernicus fornisce accesso ai dati in situ per alimentare principalmente i servizi di Copernicus di cui all'articolo 5, paragrafo 1.
Comprende le seguenti attività:
a)
fornitura ai servizi operativi di dati in situ, compresi quelli di terzi a livello internazionale, in base alle capacità esistenti;
b)
coordinamento e armonizzazione della raccolta e della fornitura dei dati in situ;
c)
assistenza tecnica alla Commissione riguardo alle esigenze di servizio relative ai dati delle osservazioni in situ;
d)
cooperazione con operatori in situ per favorire la coerenza delle attività di sviluppo relative all'infrastruttura e alle reti di osservazione in situ;
e)
individuazione di lacune nelle osservazioni in situ che non possono essere colmate con l'infrastruttura e le reti esistenti, anche a livello mondiale, e risposta a tali lacune nel rispetto del principio di sussidiarietà.
2. I dati in situ sono utilizzati nell'ambito di Copernicus in conformità ai diritti di terzi applicabili, compresi quelli degli Stati membri, e alle restrizioni applicabili con riguardo all'utilizzazione o alla ridistribuzione.
3. Conformemente all'articolo 58, paragrafo 1, lettera c), del regolamento finanziario, la Commissione può delegare la totalità o parte delle attività della componente in situ agli operatori di servizi di cui all'articolo 11, paragrafo 1, del presente regolamento oppure, qualora sia necessario un coordinamento generale, all'Agenzia europea dell'ambiente.
Articolo 8
Dotazione finanziaria
1. La dotazione finanziaria per l'attuazione delle attività di cui agli articoli 5, 6 e 7 è fissata a 4 291,48 milioni di EUR a prezzi correnti per il periodo a decorrere dal 1o gennaio 2014 al 31 dicembre 2020.
2. L'importo di cui al paragrafo 1 è ripartito nelle seguenti categorie di spesa a prezzi correnti:
a)
per le attività di cui agli articoli 5 e 7, 897,415 milioni di EUR;
b)
per le attività di cui all'articolo 6, 3 394,065 milioni di EUR, compreso un importo massimo di 26,5 milioni di EUR per le attività di cui all'articolo 6, paragrafo 2, lettera c).
3. La Commissione può ridestinare fondi da una categoria di spesa a un'altra, secondo quanto stabilito al paragrafo 2, lettere a) e b), fino a un massimale del 10 % dell'importo di cui al paragrafo 1. Qualora la nuova destinazione raggiunga un importo complessivo superiore al 10 % dell'importo previsto dal paragrafo 1, la Commissione consulta il comitato Copernicus, secondo la procedura consultiva di cui all'articolo 30, paragrafo 3.
4. Gli interessi maturati sui prefinanziamenti versati a organismi che eseguono il bilancio in modo indiretto sono destinati ad attività oggetto dell'accordo di delega o del contratto stipulato tra la Commissione e l'entità interessata. Conformemente al principio della sana gestione finanziaria, gli organismi che eseguono il bilancio in modo indiretto aprono conti che consentano di identificare i fondi e i relativi interessi.
5. Gli stanziamenti annuali sono autorizzati dal Parlamento europeo e dal Consiglio nei limiti del quadro finanziario pluriennale. Gli impegni di bilancio per le attività di durata superiore a un esercizio finanziario possono essere ripartiti in quote annuali nell'arco di un periodo pluriennale.
6. La dotazione finanziaria di Copernicus può coprire anche le spese relative ad attività di preparazione, monitoraggio, controllo, audit e valutazione direttamente necessarie per la gestione di Copernicus e la realizzazione dei suoi obiettivi, compresi studi, riunioni, azioni di informazione e comunicazione nonché le spese connesse alle reti informatiche incentrate sull'elaborazione delle informazioni e lo scambio di dati.
7. La Commissione può affidare l'attuazione di Copernicus agli organismi di cui all'articolo 58, paragrafo 1, lettera c), del regolamento finanziario. Se il bilancio di Copernicus viene attuato tramite gestione indiretta sulla base dell'articolo 10, paragrafo 3, o dell'articolo 11, paragrafo 1, le norme in materia di appalti degli organismi investiti di compiti di esecuzione del bilancio si applicano nella misura consentita dall'articolo 60 del regolamento finanziario. Specifici adattamenti richiesti da tali norme, nonché le disposizioni per la proroga degli appalti esistenti, sono definiti nei corrispondenti accordi di delega.
CAPO II
GOVERNANCE DI COPERNICUS
Articolo 9
Ruolo della Commissione
1. Alla Commissione è attribuita la responsabilità generale di Copernicus e del coordinamento delle sue diverse componenti. Essa gestisce i fondi assegnati in virtù del presente regolamento e sovrintende all'attuazione di Copernicus, anche in termini di fissazione delle priorità, coinvolgimento degli utenti, costi, scadenze, rendimento e appalti.
2. La Commissione gestisce, a nome dell'Unione e nel suo ambito di competenza, le relazioni con i paesi terzi e con le organizzazioni internazionali assicurando il coordinamento di Copernicus con le attività a livello nazionale, internazionale e dell'Unione.
3. La Commissione facilita contributi coordinati degli Stati membri volti all'erogazione operativa dei servizi e alla disponibilità a lungo termine dei necessari dati di osservazione.
4. La Commissione sostiene l'adeguato sviluppo dei servizi di Copernicus e assicura la complementarietà, la coerenza e collegamenti tra Copernicus e altre politiche, strumenti, programmi e azioni pertinenti dell'Unione al fine di garantire che tali politiche, strumenti, programmi e azioni traggano beneficio dai servizi di Copernicus.
5. La Commissione promuove un ambiente stabile per investimenti a lungo termine e consulta le parti interessate prima di decidere di modificare prodotti dei servizi di dati di Copernicus e di informazione di Copernicus disciplinati dal presente regolamento.
6. La Commissione provvede a che gli organismi cui sono affidati compiti di attuazione forniscano i loro servizi a tutti gli Stati membri.
7. La Commissione adotta atti delegati conformemente all'articolo 31 riguardo alla definizione dei requisiti dei dati necessari per l'evoluzione della componente di servizi di Copernicus di cui all'articolo 5, paragrafo 1.
8. La Commissione adotta, secondo la procedura di esame di cui all'articolo 30, paragrafo 4, atti di esecuzione concernenti:
a)
le specifiche tecniche per la componente di servizi di Copernicus di cui all'articolo 5, paragrafo 1, con riferimento alla relativa attuazione;
b)
le specifiche tecniche per la componente spaziale di Copernicus di cui all'articolo 6, con riferimento alla relativa attuazione ed evoluzione in base alle esigenze degli utenti.
9. La Commissione fornisce tempestivamente agli Stati membri e al Parlamento europeo tutte le informazioni pertinenti relative a Copernicus, in particolare in materia di gestione dei rischi, costi globali, costi annuali di esercizio di ciascun elemento significativo dell'infrastruttura Copernicus, scadenze, rendimento, appalti e valutazione della gestione dei diritti di proprietà intellettuale.
Articolo 10
Ruolo dell'Agenzia spaziale europea
1. La Commissione conclude con l'ESA un accordo di delega che conferisce a quest'ultima i seguenti compiti:
a)
assicurare il coordinamento tecnico della componente spaziale di Copernicus;
b)
definire l'architettura generale del sistema per la componente spaziale di Copernicus e la sua evoluzione sulla base delle esigenze degli utenti coordinate dalla Commissione;
c)
gestire i fondi assegnati;
d)
assicurare le procedure di monitoraggio e controllo;
e)
sviluppare nuove missioni specifiche;
f)
ottenere (procurare) missioni specifiche ricorrenti;
g)
gestire le missioni specifiche, tranne quelle gestite dall'EUMETSAT, conformemente al paragrafo 2 del presente articolo;
h)
coordinare un sistema per l'accesso dei servizi di Copernicus ai dati di missioni partecipanti;
i)
assicurare diritti di accesso e negoziare le condizioni di utilizzo dei dati di satelliti commerciali necessari ai servizi di Copernicus di cui all'articolo 5, paragrafo 1.
2. La Commissione conclude con l'EUMETSAT un accordo di delega che conferisce a quest'ultima la responsabilità di gestire missioni specifiche e fornire accesso ai dati di missioni partecipanti, ai sensi del suo mandato e delle sue competenze.
3. Gli accordi di delega con l'ESA e l'EUMETSAT sono conclusi in base a una decisione di delega adottata dalla Commissione ai sensi dell'articolo 58, paragrafo 1, lettera c), del regolamento finanziario.
4. Conformemente all'articolo 60 del regolamento finanziario, l'ESA e l'EUMETSAT agiscono, ogniqualvolta sia opportuno, in qualità di amministrazioni aggiudicatrici aventi la facoltà di adottare decisioni in merito all'assolvimento e al coordinamento dei compiti in materia di appalti ad esse delegati.
5. Gli accordi di delega definiscono, nella misura necessaria all'assolvimento dei compiti e all'esecuzione del bilancio delegati, le condizioni generali per la gestione dei fondi affidati all'ESA e all'EUMETSAT e tengono conto, se del caso, dello scenario a lungo termine dell'ESA. In particolare, definiscono le azioni da realizzare per lo sviluppo, l'aggiudicazione e l'esercizio della componente spaziale di Copernicus, il relativo finanziamento, le procedure di gestione, le misure di monitoraggio e controllo, le misure applicabili in caso di attuazione insoddisfacente degli appalti in termini di costi, scadenze, rendimento e aggiudicazione, nonché il regime di proprietà di tutti i beni materiali e immateriali.
6. Le misure di monitoraggio e controllo prevedono, in particolare, un sistema di previsione dei costi, un'informazione sistematica della Commissione sui costi e le scadenze e, in caso di discrepanza tra i bilanci, i rendimenti e le scadenze previsti, interventi correttivi che garantiscano la realizzazione delle attività nei limiti delle risorse assegnate.
7. Il comitato Copernicus è consultato sulla decisione di delega di cui al paragrafo 3 del presente articolo in conformità alla procedura consultiva di cui all'articolo 30, paragrafo 3. Il comitato Copernicus è informato in anticipo degli accordi di delega da concludere tra l'Unione, rappresentata dalla Commissione, e l'ESA e l'EUMETSAT.
8. La Commissione informa il comitato Copernicus dei risultati della valutazione delle gare d'appalto e degli appalti con enti del settore privato che devono essere conclusi dall'ESA e dall'EUMETSAT, fornendo anche informazioni riguardanti i subappalti.
Articolo 11
Operatori di servizi
1. La Commissione può, tramite accordi di delega o accordi contrattuali e ove ciò sia debitamente giustificato dalla natura speciale dell'azione e dalle competenze specifiche, dal mandato, dalle modalità di funzionamento e dalla capacità di gestione esistenti, affidare i compiti di attuazione della componente di servizi, tra l'altro, ai seguenti organismi:
a)
l'Agenzia europea dell'ambiente (AEA);
b)
l'Agenzia europea per la gestione della cooperazione operativa alle frontiere esterne degli Stati membri dell'Unione europea (FRONTEX);
c)
l'Agenzia europea per la sicurezza marittima (EMSA);
d)
il Centro satellitare dell'Unione europea (SATCEN);
e)
il Centro europeo per le previsioni meteorologiche a medio termine (CEPMMT);
f)
altre agenzie e altri raggruppamenti o consorzi europei di organi nazionali competenti.
Gli accordi di delega con gli operatori di servizi sono conclusi in base a una decisione di delega adottata dalla Commissione ai sensi dell'articolo 58, paragrafo 1, lettera c), del regolamento finanziario.
2. La scelta degli organismi di cui al paragrafo 1 tiene debito conto dell'efficienza in termini di costi dell'affidamento di tali compiti come pure dell'impatto sulla struttura di governance degli organismi e sulle loro risorse umane e finanziarie.
3. Il comitato Copernicus è consultato sulla decisione di delega di cui al paragrafo 1 del presente articolo in conformità alla procedura consultiva di cui all'articolo 30, paragrafo 3. Il comitato Copernicus è informato in anticipo degli accordi di delega da concludere tra l'Unione, rappresentata dalla Commissione, e gli operatori di servizi.
Articolo 12
Programma di lavoro della Commissione
1. La Commissione adotta, mediante un atto di esecuzione, un programma di lavoro annuale per Copernicus a norma dell'articolo 84 del regolamento finanziario.
2. Il programma di lavoro annuale comprende un piano di attuazione che indica nel dettaglio le azioni relative alle componenti di Copernicus di cui agli articoli 5, 6 e 7 ed è orientato al futuro tenendo conto dell'evoluzione delle esigenze degli utenti e degli sviluppi tecnologici.
3. Tale atto di esecuzione è adottato secondo la procedura d'esame di cui all'articolo 30, paragrafo 4, del presente regolamento.
Articolo 13
Cooperazione con gli Stati membri
1. La Commissione coopera con gli Stati membri al fine di migliorare lo scambio di dati e di informazioni tra di essi e favorisce lo sviluppo della distribuzione dei dati a livello regionale e locale. La Commissione assicura che i necessari dati e informazioni siano a disposizione di Copernicus. Le missioni partecipanti, i servizi e le infrastrutture in situ degli Stati membri costituiscono contributi essenziali a Copernicus.
2. La Commissione può adottare, mediante atti di esecuzione, misure volte a promuovere l'impiego dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus da parte degli Stati membri e a sostenere il loro accesso alla tecnologia e agli sviluppi nell'ambito dell'osservazione della Terra. Tali misure non comportano distorsioni della libera concorrenza. Tali atti di esecuzione sono adottati secondo la procedura d'esame di cui all'articolo 30, paragrafo 4.
CAPO III
APPALTI PUBBLICI
SEZIONE I
Disposizioni generali applicabili agli appalti pubblici
Articolo 14
Principi generali
Fatti salvi l'articolo 8, paragrafo 7, e le misure necessarie per tutelare gli interessi essenziali di sicurezza dell'Unione o la sicurezza pubblica o per rispettare i requisiti dell'Unione nel campo del controllo delle esportazioni, si applicano a Copernicus le disposizioni del regolamento finanziario e in particolare i principi dell'accesso aperto e della concorrenza leale lungo tutta la catena di approvvigionamento industriale, le gare d'appalto basate sulla fornitura di informazioni trasparenti e tempestive, nonché la comunicazione di informazioni chiare sulle norme applicabili agli appalti, ai criteri di selezione e di aggiudicazione e di ogni altra informazione pertinente che consenta condizioni di parità per tutti i potenziali offerenti.
Articolo 15
Obiettivi specifici
Nel corso della procedura d'appalto le amministrazioni aggiudicatrici perseguono, nei bandi di gara, i seguenti obiettivi:
a)
promuovere nell'intera Unione la partecipazione più ampia e aperta possibile di tutti gli operatori economici, in particolare quella dei nuovi operatori e delle PMI, anche incoraggiando gli offerenti a ricorrere al subappalto;
b)
evitare eventuali abusi di posizione dominante e la dipendenza da un solo fornitore;
c)
avvantaggiarsi degli investimenti precedenti del settore pubblico e degli insegnamenti tratti, come pure dell'esperienza e delle competenze dell'industria, fermo restando il principio di bandi di gara competitivi;
d)
ricorrere alla fornitura multipla, ove opportuno, per garantire un migliore controllo globale di Copernicus e dei relativi costi e scadenze;
e)
tener conto, ove opportuno, del costo totale in tutto il ciclo di vita utile del prodotto, del servizio o del lavoro appaltato.
SEZIONE II
Disposizioni specifiche applicabili agli appalti pubblici
Articolo 16
Definizione di condizioni di concorrenza eque
L'amministrazione aggiudicatrice adotta opportuni provvedimenti per assicurare condizioni di concorrenza eque nei casi in cui la precedente partecipazione di un operatore economico ad attività connesse a quelle oggetto del bando di gara:
a)
può procurare all'operatore economico interessato vantaggi significativi in termini di informazioni privilegiate e può pertanto suscitare timori in merito al rispetto della parità di trattamento;
b)
incide sulle normali condizioni di concorrenza o sull'imparzialità e l'obiettività dell'aggiudicazione o dell'esecuzione dei contratti.
Tali provvedimenti non ostacolano la concorrenza, né compromettono la parità di trattamento e la riservatezza delle informazioni relative alle imprese, alle loro relazioni commerciali e alla loro struttura dei costi. In tale contesto, detti provvedimenti tengono conto della natura e delle modalità del contratto in questione.
Articolo 17
Sicurezza delle informazioni
Nel caso di appalti che comportano, richiedono e/o contengono informazioni classificate, l'amministrazione aggiudicatrice precisa nei documenti dell'appalto le misure e i requisiti necessari per garantire la sicurezza di tali informazioni al livello richiesto.
Articolo 18
Affidabilità delle forniture
L'amministrazione aggiudicatrice precisa nei documenti dell'appalto i requisiti connessi all'affidabilità delle forniture o della prestazione di servizi per l'esecuzione dell'appalto.
Articolo 19
Appalti frazionati
1. L'amministrazione aggiudicatrice può attribuire un appalto sotto forma di appalto frazionato.
2. Un appalto frazionato si compone di una parte fissa accompagnata da un impegno di bilancio con conseguente fermo impegno all'esecuzione dei lavori, delle forniture e dei servizi contrattuali per la fase in questione e di una o più frazioni sottoposte a condizioni in termini sia di bilancio sia di esecuzione. I documenti dell'appalto indicano gli elementi specifici di tali frazioni. Essi definiscono, in particolare, l'oggetto, il prezzo o le modalità per determinare il prezzo e le modalità per eseguire le prestazioni di ciascuna frazione.
3. Le prestazioni della parte fissa costituiscono un insieme coerente; lo stesso vale per le prestazioni di ciascuna frazione sottoposta a condizioni, tenuto conto delle prestazioni di tutte le frazioni precedenti.
4. L'esecuzione di ciascuna frazione sottoposta a condizioni è subordinata a una decisione dell'amministrazione aggiudicatrice, notificata all'appaltatore alle condizioni previste dall'appalto. Se una frazione sottoposta a condizioni non viene confermata o lo è solo con ritardo, l'appaltatore può beneficiare, se l'appalto lo prevede e alle condizioni da esso stabilite, di un'indennità di attesa o di un indennizzo per inadempimento.
5. Qualora, con riferimento a una frazione specifica, l'amministrazione aggiudicatrice rilevi che i lavori, le forniture e i servizi concordati per quella frazione non siano stati completati, può, se l'appalto lo prevede, chiedere il risarcimento dei danni e recedere dall'appalto alle condizioni da questo stabilite.
Articolo 20
Appalti remunerati in base alle spese certificate
1. L'amministrazione aggiudicatrice può optare per un appalto remunerato interamente o parzialmente, nei limiti di un prezzo massimale, in base a spese certificate, alle condizioni di cui al paragrafo 2.
Il prezzo da pagare per tali appalti è costituito dal rimborso di tutte le spese effettivamente sostenute dall'appaltatore per eseguire l'appalto, come quelle per manodopera, materiali, beni di consumo e uso delle apparecchiature e delle infrastrutture necessarie all'esecuzione dell'appalto. Tali spese sono maggiorate di un importo forfettario comprendente le spese generali e il margine di utile oppure di un importo comprendente le spese generali e un premio commisurato al rispetto di obiettivi in termini di risultati e delle scadenze.
2. L'amministrazione aggiudicatrice può optare per un appalto remunerato interamente o parzialmente in base alle spese certificate se è obiettivamente impossibile definire in modo preciso un prezzo fisso e se è ragionevolmente dimostrabile che il prezzo fisso sarebbe eccessivamente elevato a causa di incognite connesse all'esecuzione dell'appalto perché:
a)
l'appalto presenta aspetti molto complessi o che richiedono il ricorso ad una nuova tecnologia e comporta pertanto rilevanti rischi tecnici; o
b)
le attività oggetto dell'appalto devono, per ragioni operative, iniziare immediatamente pur non essendo ancora possibile stabilire un prezzo fisso totale e definitivo, data l'esistenza di rilevanti elementi aleatori o la parziale dipendenza dell'esecuzione dell'appalto dall'esecuzione di altri appalti.
3. Il prezzo massimale di un appalto remunerato interamente o parzialmente in base a spese certificate è il prezzo massimo da pagare e può essere superato solo in casi eccezionali debitamente giustificati e previo consenso dell'amministrazione aggiudicatrice.
4. I documenti degli appalti remunerati interamente o parzialmente in base a spese certificate devono precisare:
a)
la natura dell'appalto, se cioè si tratta di un appalto remunerato interamente o parzialmente in base a spese certificate entro i limiti di un prezzo massimale;
b)
per un appalto parzialmente remunerato in base a spese certificate, gli elementi dell'appalto oggetto delle spese certificate;
c)
l'importo del prezzo massimale;
d)
i criteri di aggiudicazione che devono consentire la valutazione dell'attendibilità del bilancio di previsione, dei costi rimborsabili, dei meccanismi di determinazione di tali costi e dei benefici indicati nell'offerta;
e)
il tipo di maggiorazione di cui al paragrafo 1 da applicare alle spese;
f)
le norme e le procedure che determinano l'ammissibilità dei costi previsti dall'offerente per eseguire l'appalto, in base ai principi di cui al paragrafo 5;
g)
le norme contabili cui si devono conformare gli offerenti;
h)
nel caso di un appalto parzialmente remunerato in base a spese certificate da convertire in appalto a prezzo fisso e definitivo, i parametri di tale conversione.
5. Le spese dichiarate dall'appaltatore nel corso dell'esecuzione di un appalto interamente o parzialmente remunerato in base a spese certificate sono ammissibili solo se:
a)
sono state realmente sostenute nel corso dell'appalto, escluse le spese per apparecchiature, infrastrutture e beni immateriali necessari all'esecuzione dell'appalto, che possono essere considerate ammissibili per il loro intero valore di acquisto;
b)
sono indicate nel bilancio di previsione eventualmente riveduto dalle clausole aggiuntive all'appalto iniziale;
c)
sono necessarie all'esecuzione dell'appalto;
d)
derivano dall'esecuzione dell'appalto e sono ad essa imputabili;
e)
sono identificabili, verificabili, registrate nella contabilità dell'appaltatore e determinate in conformità delle norme contabili indicati nel capitolato d'oneri e nell'appalto;
f)
sono conformi alle disposizioni del diritto tributario e sociale applicabili;
g)
non derogano alle condizioni dell'appalto;
h)
sono ragionevoli, giustificate e rispettano i principi della sana gestione finanziaria, in particolare in termini di efficienza ed economicità.
L'appaltatore è responsabile della contabilizzazione delle spese sostenute, e della buona tenuta dei libri contabili o di ogni altra documentazione atta a dimostrare che le spese di cui chiede il rimborso sono state sostenute e si conformano ai principi sanciti dal presente articolo. Le spese che l'appaltatore non può giustificare sono inammissibili e non rimborsabili.
6. L'amministrazione aggiudicatrice provvede a quanto segue per garantire la buona esecuzione degli appalti remunerati in base alle spese certificate:
a)
fissare il prezzo massimale nella misura più realistica possibile permettendo al tempo stesso la necessaria flessibilità per integrare i rischi tecnici;
b)
convertire un appalto parzialmente remunerato in base a spese certificate in un appalto a prezzo fisso e definitivo non appena sia possibile fissare, durante l'esecuzione dell'appalto, un prezzo fisso e definitivo. A tal fine, stabilisce i parametri di conversione da appalto remunerato in base a spese certificate in appalto a prezzo fisso e definitivo;
c)
mettere in atto misure di controllo e di monitoraggio che prevedano, in particolare, un sistema di previsione di anticipazione dei costi;
d)
fissare principi, strumenti e procedure adeguati per eseguire gli appalti, in particolare per identificare e controllare l'ammissibilità delle spese dichiarate dall'appaltatore o dai suoi subappaltatori durante l'esecuzione dell'appalto e per apportare modifiche allo stesso;
e)
verificare che l'appaltatore e i suoi subappaltatori si conformino alle norme contabili stabilite nell'appalto e all'obbligo di fornire documenti contabili aventi forza probante;
f)
garantire continuativamente, durante l'esecuzione dell'appalto, l'efficienza dei principi, degli strumenti e delle procedure di cui alla lettera d).
Articolo 21
Clausole aggiuntive
L'amministrazione aggiudicatrice e gli appaltatori possono modificare l'appalto mediante clausole aggiuntive a condizione che esse rispettino tutte le seguenti condizioni:
a)
non modifichino l'oggetto dell'appalto;
b)
non alterino l'equilibrio economico dell'appalto;
c)
non introducano condizioni che, se fossero apparse sin dall'inizio nei documenti d'appalto, avrebbero permesso l'ammissione di offerenti diversi da quelli inizialmente ammessi o avrebbero permesso l'aggiudicazione a un'offerta diversa da quella inizialmente selezionata.
Articolo 22
Subappalto
1. L'amministrazione aggiudicatrice chiede all'offerente di subappaltare, mediante bandi di gara competitivi, una quota dell'appalto ai livelli appropriati di subappalto a imprese diverse da quelle appartenenti al suo gruppo, in particolare a nuovi operatori e a PMI.
2. L'amministrazione aggiudicatrice esprime la quota richiesta dell'appalto da subappaltare sotto forma di una percentuale minima e una percentuale massima. Essa assicura che tali percentuali siano proporzionali all'oggetto e al valore dell'appalto, tenendo conto della natura del settore di attività interessato, in particolare lo stato della concorrenza e il potenziale industriale osservato.
3. L'offerente che indica nella sua offerta che non intende subappaltare alcuna quota dell'appalto oppure che intende subappaltare una quota inferiore al livello minimo della forcella di cui al paragrafo 2, fornisce all'amministrazione aggiudicatrice le pertinenti motivazioni. L'amministrazione aggiudicatrice trasmette tali informazioni alla Commissione.
4. L'amministrazione aggiudicatrice può respingere i subappaltatori selezionati dal candidato al momento della procedura di aggiudicazione dell'appalto principale o dall'offerente prescelto all'atto dell'esecuzione dell'appalto. Essa giustifica per iscritto tale rigetto, che si può fondare solo sui criteri applicati per la selezione degli offerenti per l'appalto principale.
CAPO IV
POLITICA IN MATERIA DI DATI E DI SICUREZZA
Articolo 23
Politica relativa ai dati di Copernicus e alle informazioni di Copernicus
1. La politica relativa ai dati di Copernicus e alle informazioni di Copernicus per le azioni finanziate nell'ambito di Copernicus sostiene gli obiettivi di cui all'articolo 4 e i seguenti obiettivi:
a)
promuovere l'impiego e la condivisione dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus;
b)
rafforzare i mercati europei di osservazione della Terra, in particolare il settore a valle, onde consentire la crescita e la creazione di posti di lavoro;
c)
contribuire alla sostenibilità e alla continuità della fornitura di dati di Copernicus e informazioni di Copernicus;
d)
sostenere le comunità europee di ricerca, di tecnologia e di innovazione.
2. I dati di missioni specifiche e le informazioni di Copernicus sono resi disponibili attraverso piattaforme di distribuzione Copernicus, a condizioni tecniche predefinite, in modo integrale, aperto e gratuito, entro i limiti seguenti:
a)
condizioni di licenza per i dati e le informazioni di terzi;
b)
formati caratteristiche e mezzi di distribuzione;
c)
interessi di sicurezza e relazioni esterne dell'Unione o degli Stati membri;
d)
rischio di interruzione, per motivi tecnici o di sicurezza, del sistema che produce i dati di Copernicus e le informazioni di Copernicus;
e)
garanzia di un accesso affidabile ai dati di Copernicus e alle informazioni di Copernicus per gli utenti europei.
Articolo 24
Condizioni e limitazioni di accesso e d'impiego dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus
1. La Commissione, nel rispetto delle politiche in materia di dati e informazioni di terzi e fatte salve le norme e le procedure applicabili alle infrastrutture, spaziali e in situ, sotto controllo nazionale o sotto controllo di organizzazioni internazionali, può adottare, conformemente all'articolo 31, atti delegati riguardanti:
a)
le condizioni e le procedure relative all'accesso, alla registrazione e all'impiego dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus, ivi inclusi i mezzi di divulgazione;
b)
i criteri tecnici specifici necessari a impedire l'interruzione dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus, ivi inclusa la priorità d'accesso;
c)
i criteri e le procedure per limitare l'acquisizione o la divulgazione dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus in caso di conflitto di diritti.
2. La Commissione, nel rispetto delle politiche in materia di dati e informazioni di terzi e fatte salve le norme e le procedure applicabili alle infrastrutture, spaziali e in situ, sotto controllo nazionale o sotto controllo di organizzazioni internazionali, può adottare, conformemente alla procedura d'esame di cui all'articolo 30, paragrafo 4, misure riguardanti:
a)
le specifiche tecniche per la trasmissione e l'impiego dei dati di missioni specifiche trasmessi alle stazioni riceventi o attraverso connessioni specifiche a banda larga alle stazioni che non fanno parte di Copernicus;
b)
le specifiche tecniche per l'archiviazione dei dati di Copernicus e delle informazioni di Copernicus.
3. La Commissione definisce le pertinenti condizioni e procedure di licenza per i dati di missioni specifiche e le informazioni di Copernicus, nonché per la trasmissione di dati satellitari alle stazioni riceventi o attraverso connessioni specifiche a banda larga a stazioni che non fanno parte di Copernicus in conformità al presente regolamento e ai diritti di terzi applicabili.
Articolo 25
Protezione degli interessi di sicurezza
1. La Commissione valuta il quadro di sicurezza di Copernicus tenendo conto degli obiettivi di cui all'articolo 4. A tal fine, la Commissione valuta le necessarie misure di sicurezza da mettere a punto per evitare qualsiasi rischio o minaccia per gli interessi o la sicurezza dell'Unione o degli Stati membri, in particolare per garantire l'osservanza dei principi di cui alla decisione 2001/844/CE e alla decisione 2013/488/UE.
2. Sulla base della valutazione di cui al paragrafo 1, la Commissione definisce, mediante atti di esecuzione, le necessarie specifiche tecniche di sicurezza per Copernicus. Tali atti di esecuzione sono adottati secondo la procedura di esame di cui all'articolo 30, paragrafo 4.
3. La Commissione può essere assistita da esperti indipendenti degli Stati membri per la definizione delle specifiche tecniche del quadro di sicurezza di cui al paragrafo 2.
4. Fatto salvo il paragrafo 2, il Consiglio adotta le misure necessarie ogniqualvolta la sicurezza dell'Unione o degli Stati membri potrebbe essere messa a repentaglio da dati e informazioni forniti da Copernicus.
5. In caso di generazione o trattamento di informazioni classificate UE nell'ambito di Copernicus, tutti i partecipanti assicurano un livello di protezione equivalente a quello offerto dalle disposizioni di cui all'allegato della decisione 2001/844/CE e agli allegati della decisione 2013/488/UE.
CAPO V
VARIE
Articolo 26
Cooperazione internazionale
1. Possono partecipare a Copernicus, sulla base di opportuni accordi, i paesi o le organizzazioni internazionali seguenti:
a)
i paesi aderenti dell'Associazione europea di libero scambio (EFTA) che sono parti contraenti dell'accordo SEE, secondo le condizioni stabilite nell'anzidetto accordo;
b)
i paesi candidati nonché i candidati potenziali, in conformità ai rispettivi accordi quadro o ai protocolli degli accordi di associazione che stabiliscono i principi generali e le condizioni della partecipazione di tali paesi ai programmi dell'Unione;
c)
la Confederazione Svizzera, altri paesi terzi diversi da quelli di cui ai punti a) e b) e le organizzazioni internazionali, in conformità agli accordi conclusi dall'Unione con tali paesi terzi od organizzazioni internazionali, a norma dell'articolo 218 TFUE, che definiscono le condizioni e le modalità della loro partecipazione.
2. I paesi o le organizzazioni internazionali di cui al paragrafo 1 possono fornire a Copernicus sostegno finanziario o contributi in natura. Tale sostegno finanziario e tali contributi sono considerati quale entrata a destinazione specifica esterna, a norma dell'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento finanziario e sono ammissibili in base ai termini e alle condizioni dell'accordo concluso con il paese terzo o l'organizzazione internazionale in questione.
3. Copernicus può occuparsi del coordinamento internazionale dei sistemi di osservazione e degli scambi di dati ivi connessi al fine di rafforzare la propria dimensione globale e complementarità tenendo conto degli accordi internazionali e dei processi di coordinamento esistenti.
Articolo 27
Tutela degli interessi finanziari dell'Unione
1. La Commissione adotta i provvedimenti opportuni volti a garantire che, nella realizzazione delle azioni finanziate nell'ambito di Copernicus, gli interessi finanziari dell'Unione siano tutelati mediante l'applicazione di misure preventive contro la frode, la corruzione e ogni altra attività illecita, mediante controlli efficaci e, ove fossero rilevate irregolarità, mediante il recupero delle somme indebitamente versate e, se del caso, tramite sanzioni amministrative e finanziarie effettive, proporzionate e dissuasive.
2. La Commissione o i suoi rappresentanti e la Corte dei conti hanno potere di revisione contabile, esercitabile sulla base di documenti e in loco, nei confronti di tutti i beneficiari di sovvenzioni, appaltatori e subappaltatori che hanno ottenuto finanziamenti dell'Unione nell'ambito di Copernicus.
3. L'Ufficio europeo per la lotta antifrode (OLAF) può svolgere indagini, inclusi controlli e ispezioni in loco, nel rispetto delle disposizioni e delle procedure previste dal regolamento (UE, Euratom) n. 883/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (14) e dal regolamento (Euratom, CE) n. 2185/96 del Consiglio (15), al fine di stabilire se vi sia stata frode, corruzione o qualsiasi altra attività illecita lesiva degli interessi finanziari dell'Unione in relazione a convenzioni o decisioni di sovvenzione o appalti finanziati nell'ambito di Copernicus.
4. Fatti salvi i paragrafi 1, 2 e 3, gli accordi di cooperazione con paesi terzi e con organizzazioni internazionali, gli appalti come pure le convenzioni e le decisioni di sovvenzione derivanti dall'attuazione di Copernicus contengono disposizioni che abilitano espressamente la Commissione, la Corte dei conti e l'OLAF a svolgere gli audit e le indagini anzidetti in base alle rispettive competenze.
Articolo 28
Proprietà
1. L'Unione è proprietaria di tutti i beni materiali e immateriali creati o sviluppati nell'ambito di Copernicus. A tal fine sono conclusi con terzi eventuali accordi riguardanti i diritti di proprietà esistenti.
2. I termini e le condizioni relativi al trasferimento della proprietà all'Unione sono definiti negli accordi di cui al paragrafo 1.
3. La Commissione garantisce, mediante un quadro idoneo, l'utilizzo ottimale dei beni di cui al presente articolo; in particolare essa gestisce nella maniera quanto più efficace possibile i diritti di proprietà intellettuale relativi a Copernicus, tenendo conto della necessità di proteggere e valorizzare i diritti di proprietà intellettuale dell'Unione, degli interessi di tutte le parti interessate e della necessità di uno sviluppo armonioso dei mercati e delle nuove tecnologie e di assicurare la continuità dei servizi. A tal fine, provvede affinché gli appalti conclusi nell'ambito di Copernicus contemplino la possibilità di trasferire o concedere in licenza i diritti di proprietà intellettuale derivanti dal lavoro svolto nell'ambito di Copernicus.
Articolo 29
Assistenza alla Commissione
La Commissione può essere assistita da esperti indipendenti di diversi settori collegati all'ambito di applicazione di Copernicus, provenienti da un'ampia comunità di soggetti interessati, compresi rappresentanti degli utenti Copernicus e degli enti spaziali nazionali, per ottenere le necessarie competenze tecnico-scientifiche nonché prospettive interdisciplinari e intersettoriali, tenendo conto delle pertinenti iniziative esistenti a livello dell'Unione, nazionale e regionale.
Articolo 30
Procedura di comitato
1. La Commissione è assistita da un comitato (il comitato Copernicus). Tale comitato è un comitato ai sensi del regolamento (UE) n. 182/2011.
Il comitato Copernicus si riunisce in formazioni specifiche, in particolare, per trattare aspetti di sicurezza («consiglio di sicurezza»).
2. Il comitato Copernicus istituisce il «forum degli utenti» quale gruppo di lavoro incaricato di fornirgli consulenza sugli aspetti legati alle esigenze degli utenti, in conformità del suo regolamento interno.
3. Nei casi in cui è fatto riferimento al presente paragrafo, si applica l'articolo 4 del regolamento (UE) n. 182/2011.
4. Nei casi in cui è fatto riferimento al presente paragrafo, si applica l'articolo 5 del regolamento (UE) n. 182/2011.
5. Rappresentanti degli organismi cui sono affidati compiti nell'ambito di Copernicus partecipano, se del caso, in qualità di osservatori ai lavori del comitato Copernicus, alle condizioni stabilite dal suo regolamento interno.
6. Gli accordi conclusi dall'Unione ai sensi dell'articolo 26 possono prevedere la partecipazione, se del caso, di rappresentanti di paesi terzi o di organizzazioni internazionali ai lavori del comitato Copernicus, alle condizioni stabilite dal suo regolamento interno.
7. Il comitato Copernicus si riunisce periodicamente, di preferenza ogni trimestre. La Commissione presenta una relazione sull'andamento di Copernicus ad ogni riunione. Tali relazioni forniscono un quadro generale della situazione di Copernicus e degli sviluppi in merito, in particolare in termini di gestione dei rischi, costi, scadenze, rendimento, appalti e pertinente consulenza fornita alla Commissione.
Articolo 31
Esercizio della delega
1. Il potere di adottare atti delegati è conferito alla Commissione alle condizioni stabilite nel presente articolo.
2. Il potere di adottare atti delegati di cui all'articolo 9, paragrafo 7, e all'articolo 24, paragrafo 1, è conferito alla Commissione per la durata di Copernicus.
3. La delega di potere di cui all'articolo 9, paragrafo 7, e all'articolo 24, paragrafo 1, può essere revocata in qualsiasi momento dal Parlamento europeo o dal Consiglio. La decisione di revoca pone fine alla delega di potere ivi specificata e ha effetto a decorrere dal giorno successivo alla pubblicazione della decisione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea o da una data successiva ivi specificata. Essa non pregiudica la validità degli atti delegati già in vigore.
4. Non appena adotta un atto delegato, la Commissione ne dà contestualmente notifica al Parlamento europeo e al Consiglio.
5. Un atto delegato adottato ai sensi dell'articolo 9, paragrafo 7, e dell'articolo 24, paragrafo 1, entrano in vigore solo se né il Parlamento europeo né il Consiglio hanno sollevato obiezioni entro il termine di due mesi dalla data in cui essi sono stati loro notificati o se, prima della scadenza di tale termine, sia il Parlamento europeo che il Consiglio hanno informato la Commissione che non intendono sollevare obiezioni. Tale termine è prorogato di due mesi su iniziativa del Parlamento europeo o del Consiglio.
Articolo 32
Valutazione
1. Entro il 31 dicembre 2017, la Commissione, previa consultazione di tutte le parti interessate, stila una relazione di valutazione sul conseguimento degli obiettivi di tutti i compiti finanziati da Copernicus, per quanto concerne i loro risultati e il loro impatto, il loro valore aggiunto su scala europea e l'efficienza in termini d'impiego delle risorse. La valutazione specifica se gli obiettivi e il contributo delle misure agli obiettivi di cui all'articolo 4, la prestazione della struttura organizzativa e l'ambito di applicazione dei servizi utilizzati, continuano ad essere pertinenti. La valutazione comprende la verifica di un possibile coinvolgimento delle agenzie europee pertinenti compresa l'agenzia del GNSS europeo ed è corredata, laddove opportuno, da proposte legislative pertinenti.
In particolare, la valutazione analizza gli impatti della politica relativa ai dati di Copernicus e alle informazioni di Copernicus, sui soggetti interessati e gli utenti a valle, nonché l'influenza sulle imprese e sugli investimenti nazionali e privati in infrastrutture di osservazione della Terra.
2. La Commissione esegue la valutazione di cui al paragrafo 1 in stretta cooperazione con gli operatori, e gli utenti Copernicus ed esaminano l'efficacia e l'efficienza di Copernicus e il suo contributo agli obiettivi di cui all'articolo 4. La Commissione comunica le conclusioni di tali valutazioni al Parlamento europeo, al Consiglio, al Comitato economico e sociale europeo e al Comitato delle regioni e propone, se necessario, opportune misure.
3. La Commissione, assistita ove necessario da organismi indipendenti, può procedere a una valutazione delle modalità di realizzazione dei progetti nonché dell'impatto della loro attuazione, al fine di stabilire se gli obiettivi previsti, compresi quelli relativi alla tutela dell'ambiente, siano stati raggiunti.
4. La Commissione può chiedere ad uno Stato membro di presentare una valutazione specifica delle azioni e dei progetti connessi, finanziati in virtù del presente regolamento oppure, eventualmente, di fornirle le informazioni e l'assistenza necessarie per procedere alla valutazione di tali progetti.
Articolo 33
Abrogazione
1. Il regolamento (UE) n. 911/2010 è abrogato.
2. Qualsiasi misura adottata in base al regolamento (UE) n. 911/2010 resta valida.
3. I riferimenti al regolamento (UE) n. 911/2010 si intendono fatti al presente regolamento e sono letti secondo la tavola di concordanza di cui all'allegato.
Articolo 34
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2014.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 3 aprile 2014