NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
REGOLAMENTO (UE) N. 845/2012 DELLA COMMISSIONE
del 18 settembre 2012
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di determinati prodotti di acciaio a rivestimento organico originari della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (di seguito: il "regolamento di base"), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Apertura
(1)
Il 21 dicembre 2011, la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato sulla Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) (di seguito "avviso di apertura"), l'apertura di un procedimento antidumping riguardante le importazioni nell'Unione di determinati prodotti di acciaio a rivestimento organico originari della Repubblica popolare cinese (di seguito "paese interessato" o "RPC").
(2)
Il procedimento è stato avviato a seguito di una denuncia presentata il 7 novembre 2011 da EUROFER (in appresso: "il denunziante") che rappresenta una proporzione maggioritaria, in questo caso superiore al 70 %, della produzione totale dell'Unione di determinati prodotti di acciaio a rivestimento organico. La denuncia conteneva elementi atti a comprovare in via presuntiva il dumping praticato per i suddetti prodotti e il grave pregiudizio che ne è derivato, il che è stato ritenuto sufficiente per giustificare l'apertura di un procedimento.
2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento i denunzianti, altri produttori dell'Unione noti, i produttori esportatori nella RPC noti, gli importatori, i commercianti, gli utilizzatori, i fornitori e le associazioni notoriamente interessate, nonché i rappresentanti della Repubblica popolare cinese. La Commissione ha altresì informato i produttori in Canada e nella Repubblica del Sud Africa ("Sud Africa") considerati nell'avviso di apertura quali possibili paesi di riferimento. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine indicato nell'avviso di apertura.
(4)
Considerato il numero manifestamente elevato di produttori esportatori, produttori dell'Unione e importatori indipendenti, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità del ricorso al campionamento di importatori e produttori esportatori a norma dell'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in caso affermativo, di selezionare i campioni, tutti i produttori esportatori noti, i produttori dell'Unione e gli importatori indipendenti sono stati invitati a manifestarsi presso la Commissione e a fornire, come specificato nell'avviso di apertura, informazioni generali sulle loro attività in relazione al prodotto in esame (durante il periodo compreso tra il 1o ottobre 2010 e il 30 settembre 2011).
(5)
Per quanto riguarda i produttori dell'Unione, la Commissione ha annunciato nell'avviso di apertura di aver selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell'Unione. Tale campione è formato da sei produttori dell'Unione noti alla Commissione per la produzione del prodotto simile, selezionati in base al volume delle vendite, al volume di produzione, alle dimensioni e alla collocazione geografica all'interno dell'Unione. I produttori dell'Unione inclusi nel campione rappresentavano il 46 % della produzione dell'Unione e il 38 % delle vendite dell'Unione. Anche le parti interessate sono state invitate nell'avviso di apertura a presentare le loro osservazioni sul campione provvisorio. Uno dei produttori dell'Unione ha affermato di non voler essere incluso nel campione ed è stato pertanto sostituito dal produttore successivo in ordine di grandezza.
(6)
26 produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori della RPC hanno fornito le informazioni richieste e hanno acconsentito ad essere inclusi nel campione. Sulla base delle informazioni ricevute dai produttori esportatori, la Commissione ha inizialmente selezionato un campione di tre produttori esportatori con il maggior volume di esportazioni nell'Unione. Tuttavia, secondo quanto emerso, uno dei produttori esportatori inclusi nel campione non aveva fornito dati esatti sulle esportazioni ed è stato escluso dal campione. Altri due produttori esportatori successivamente inclusi nel campione hanno ritirato la propria collaborazione. Pertanto, la Commissione ha da ultimo deciso di limitare il campione ai due produttori esportatori originariamente selezionati per essere inclusi nel campione e che avevano il maggior volume di esportazioni nell'Unione. Il loro volume di esportazioni rappresenta più del 30 % del totale delle esportazioni di tutti i produttori esportatori cinesi che hanno collaborato all'inchiesta.
(7)
Per consentire ai produttori esportatori della RPC di chiedere, eventualmente, il trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato ("TEM") o il trattamento individuale ("TI"), la Commissione ha inviato i relativi moduli di richiesta ai produttori esportatori cinesi notoriamente interessati, alle autorità cinesi nonché agli altri produttori esportatori cinesi che si sono manifestati entro il termine previsto nell'avviso di apertura. Tre produttori esportatori cinesi, uno dei quali incluso nel campione, hanno chiesto che venisse loro applicato il TEM, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, o il TI nel caso in cui dall'inchiesta fosse emersa la mancata rispondenza alle condizioni stabilite per poter fruire del TEM. Uno di questi produttori esportatori, non incluso nel campione, ha di conseguenza ritirato la sua richiesta. L'altro produttore esportatore incluso nel campione ha richiesto solo il TI.
(8)
Cinque importatori indipendenti anno fornito le informazioni richieste e hanno acconsentito ad essere inclusi nel campione. Considerato il numero limitato degli importatori non è stato ritenuto necessario procedere al campionamento.
(9)
La Commissione ha inviato questionari ai due produttori esportatori della RPC inclusi nel campione, ad altri 14 produttori esportatori della RPC che ne hanno fatto richiesta, a quattro produttori del Canada, a tre produttori del Sud Africa, a cinque produttori della Repubblica di Corea ("Corea del Sud"), a cinque produttori della Repubblica federativa del Brasile ("Brasile"), paesi candidati come paese di riferimento, ai sei produttori dell'Unione inclusi nel campione, ai cinque importatori dell'Unione che hanno collaborato all'inchiesta e agli utilizzatori noti.
(10)
Ai questionari hanno risposto nove produttori esportatori e società collegate della RPC, un produttore del Canada e un produttore di un altro possibile paese di riferimento, la Corea del Sud. Hanno inoltre risposto al questionario i sei produttori dell'Unione inclusi nel campione, due importatori indipendenti e dieci utilizzatori.
(11)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle società sottoelencate:
(a)
Produttori dell'Unione
-
ArcelorMittal Belgium, Belgio e società collegata di vendita ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lussemburgo
-
ArcelorMittal Poland, Polonia
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Germania
-
Voestalpine Stahl GmbH e Voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austria
-
Tata Steel Maubeuge SA (previamente conosciuta come Myriad SA), Francia
-
Tata Steel UK Ltd, Regno Unito
(b)
Produttori esportatori della RPC
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd e società collegate: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e società collegata Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China e società collegata Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Importatori dell'Unione
-
ThyssenKrupp Mannex, Germania
(d)
Utilizzatori dell'Unione
-
Steelpartners NV (appartenente al gruppo Joris IDE), Belgio
3. Periodo dell'inchiesta
(12)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha interessato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2010 e il 30 settembre 2011 (di seguito: "periodo dell'inchiesta" o "PI"). L'analisi delle tendenze pertinenti per la determinazione del pregiudizio ha interessato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2008 e la fine del periodo dell'inchiesta (di seguito: "periodo considerato").
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(13)
Il prodotto in esame è rappresentato da determinati prodotti di acciaio a rivestimento organico, ossia i prodotti laminati piatti di acciaio legato e non legato (escluso l'acciaio inossidabile) dipinti, verniciati o rivestiti di materie plastiche almeno su un lato, esclusi i pannelli sandwich del tipo utilizzato per le applicazioni edili e costituiti da due lamiere esterne in metallo con un'anima stabilizzante di materiale isolante inserita tra loro ed esclusi i prodotti con un rivestimento finale in polvere di zinco (vernice ricca di zinco contenente in peso il 70 % o più di zinco) attualmente classificabili ai codici NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ed ex 7226 99 70 e originari della Repubblica popolare cinese (di seguito: "il prodotto in esame").
(14)
I prodotti di acciaio a rivestimento organico vengono impiegati principalmente nel settore delle costruzioni, anche per l'ulteriore trasformazione in vari prodotti utilizzati nell'edilizia (per esempio pannelli sandwich, coperture, rivestimenti, ecc.). Altre applicazioni comprendono produzione di elettrodomestici (elettrodomestici bianchi e bruni) o attrezzature per l'edilizia (porte, radiatori, luci, ecc.).
2. Prodotto simile
(15)
Dall'inchiesta è emerso che i prodotti di acciaio a rivestimento organico prodotti e venduti dall'industria dell'Unione all'interno dell'Unione stessa, i prodotti di acciaio a rivestimento organico prodotti e venduti nel mercato interno della RPC, i prodotti di acciaio a rivestimento organico importati nell'Unione dalla RPC, nonché quelli prodotti e venduti in Canada, scelto come paese di riferimento, hanno le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e sono destinati agli stessi usi finali di base. Pertanto, tutti questi prodotti sono provvisoriamente considerati "prodotto simile" ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
(16)
Alcune delle parti interessate hanno sostenuto che i prodotti originari della RPC non erano paragonabili a quelli venduti dall'industria dell'Unione in quanto venduti in un diverso segmento di mercato e di prezzi e per un'utilizzazione finale differente, per esempio l'impiego nella costruzione per esterni, mentre una quota sostanziale di prodotti dell'industria dell'Unione è di alta qualità e viene utilizzata solo nel settore degli elettrodomestici di nicchia.
(17)
L'inchiesta ha dimostrato che, sebbene i produttori dell'Unione abbiano venduto effettivamente una parte della loro produzione a segmenti di mercato come quello degli elettrodomestici, gli stessi prodotti sono stati venduti anche al settore dei materiali da costruzione, che costituisce, secondo quanto affermato, il principale segmento di mercato delle esportazioni cinesi. Inoltre, i livelli dei prezzi tra questi settori sono risultati ampiamente comparabili per gli stessi tipi di prodotto venduti a utilizzatori diversi.
(18)
Va osservato che, poiché è in gran parte standardizzato, il prodotto in esame presenta caratteristiche fisiche e chimiche di base analoghe a quelle del prodotto simile, a prescindere dalle utilizzazioni finali. Pertanto, l'argomentazione è respinta in via provvisoria.
3. Richieste di esclusione di prodotti
(19)
Gli utilizzatori, gli esportatori cinesi e i produttori dell'Unione hanno ricevuto varie richieste di esclusione di determinati tipi di prodotto. I tipi di prodotto per cui è stata richiesta l'esclusione riguardano per esempio acciaio cromato o stagnato, lamiere di acciaio ricoperte di primer di silicato di zinco inorganico o di materiale diverso da quello organico.
(20)
Tuttavia, sinora non è stata raggiunta alcuna conclusione, dal momento che alcune di tali richieste non sono sufficientemente documentate per adottare una decisione con cognizione di causa. Si è deciso, pertanto, di esaminare ulteriormente queste argomentazioni.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato ("TEM")
(21)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b) del regolamento di base nelle inchieste antidumping sulle importazioni dalla RPC, il valore normale va stabilito in base ai paragrafi da 1 a 6 di detto articolo per i produttori che risultano soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Per comodità di riferimento si riportano di seguito, in forma sintetica, i criteri in questione:
-
le decisioni delle società in materia di politica commerciale devono essere prese in risposta a tendenze del mercato e senza ingerenze di rilievo da parte dello Stato e i costi devono rispecchiare i valori di mercato;
-
le imprese devono disporre di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente e che siano d'applicazione in ogni caso in linea con le norme internazionali in materia di contabilità;
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono certezza del diritto e stabilità;
-
le operazioni di cambio avvengono ai tassi di mercato.
(22)
Come indicato al considerando 8, tre produttori esportatori della RPC hanno chiesto che venisse loro applicato il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato e hanno compilato e rispedito entro il termine stabilito l'apposito formulario di richiesta. Successivamente, uno dei produttori esportatori ha ritirato la sua richiesta.
(23)
Relativamente agli altri due produttori esportatori della RPC che hanno collaborato all'inchiesta e che hanno chiesto che venisse loro applicato il TEM, a seguito di una sentenza della Corte di giustizia del 2 febbraio 2012 (3) si è deciso di esaminare le richieste sia del produttore esportatore incluso nel campione (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd e le sue società collegate) sia di quello non incluso (Union Steel China e sua società collegata). La Commissione ha raccolto tutte le informazioni ritenute necessarie e verificato presso la sede delle società in questione le informazioni presentate nella richiesta di TEM.
(24)
Per nessuno dei due gruppi di produttori esportatori della RPC che hanno collaborato all'inchiesta è stata accertata la conformità ai criteri per la concessione del TEM, giacché il costo della principale materia prima, i coil di acciaio laminato a caldo, è distorto in modo considerevole a causa dell'ingerenza dello Stato nel mercato dell'acciaio della RPC e sostanzialmente non rispecchia i valori di mercato, come previsto nel primo trattino dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera c) del regolamento di base.
(25)
L'ingerenza da parte dello Stato cinese nel settore siderurgico è dimostrata dal fatto che la grande maggioranza dei grossi produttori di acciaio cinesi è di proprietà dello Stato. La capacità e la produzione degli impianti di acciaio sono influenzate dai vari piani industriali quinquennali, in particolare l'attuale dodicesimo piano quinquennale (2011-2015) in vigore per il settore siderurgico.
(26)
Lo Stato esercita anche un notevole controllo sul mercato delle materie prime. Il coke, che unitamente al ferro rappresenta la principale materia prima per la produzione dell'acciaio, è soggetto a restrizioni quantitative sulle esportazioni e a un dazio all'esportazione pari al 40 %. Si può pertanto concludere che il mercato cinese dell'acciaio è distorto a causa di una notevole ingerenza da parte dello Stato.
(27)
Tale distorsione si ripercuote sul prezzo pagato dalle società oggetto dell'inchiesta per i coil di acciaio laminato a caldo nel PI. Detti prezzi sono risultati notevolmente inferiori rispetto a quelli internazionali. Si può pertanto concludere che la produzione dei prodotti di acciaio a rivestimento organico trae beneficio dai prezzi anormali dei coil di acciaio laminato a caldo a causa dell'interferenza dello Stato, che altera il prezzo dei prodotti di acciaio a rivestimento organico nella RPC. Tale distorsione costituisce un importante vantaggio in termini di costi per i produttori esportatori cinesi, giacché il costo della principale materia prima, i coil di acciaio laminato a caldo, rappresenta circa l'80 % del costo di produzione. Di conseguenza il criterio 1 non può considerarsi soddisfatto.
(28)
In aggiunta alla situazione generale descritta in precedenza, un produttore esportatore non ha soddisfatto il criterio 2 a causa di carenze significative dei sistemi di contabilità di tre delle sue società collegate.
(29)
La Commissione ha comunicato ufficialmente i risultati relativi al TEM alle società interessate della RPC, alle autorità della RPC e al denunziante, che hanno avuto anche la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione in presenza di particolari motivi.
(30)
Il denunziante, un produttore esportatore cinese e le autorità della RPC hanno presentato comunicazioni scritte. Il denunziante ha approvato i risultati relativi al TEM. Il produttore esportatore cinese ha essenzialmente messo in discussione il fatto che i prezzi pagati dalle società oggetto dell'inchiesta per i coil di acciaio laminato a caldo siano notevolmente inferiori rispetto ai prezzi internazionali, ma non ha fornito alcuna informazione a sostegno della sua affermazione. Tuttavia, dai dati Eurostat, confermati da altri dati statistici disponibili (4), emerge chiaramente che detti prezzi sono stati notevolmente inferiori ai prezzi internazionali se confrontati con i prezzi corrispondenti in Europa, America settentrionale, America meridionale e Giappone. Pertanto, l'argomentazione non può essere accolta.
(31)
Le autorità della RPC hanno sostenuto che l'esistenza di distorsioni del prezzo a livello di industria della materia prima, i coil di acciaio laminato a caldo, non preclude automaticamente la conformità al criterio 1, che richiede una determinazione a livello di società. Tuttavia, come indicato al considerando 27, la distorsione del prezzo della principale materia prima si ripercuote sul prezzo pagato da tutte le imprese oggetto dell'inchiesta. In primo luogo, questo fatto non è stato contestato da nessuna delle parti; in secondo luogo, l'esame per il TEM è stato effettuato a livello di società e le constatazioni non sono limitate a questioni orizzontali generali. Pertanto, questo argomento è respinto.
(32)
Le autorità della RPC hanno inoltre fatto presente che i piani quinquennali sono orientamenti non vincolanti senza forza legale nella RPC. Tuttavia, come indicato nel considerando 25, quale che sia il valore giuridico preciso di tali piani, non si può negare che per mezzo di essi l'intervento del governo della RPC ha un impatto significativo sulla capacità degli impianti e sulla produzione di acciaio. Pertanto, questo argomento è respinto.
(33)
È stato inoltre sostenuto che il trattamento delle richieste di TEM da parte della Commissione è incompatibile con le sentenze della Corte di giustizia del 2 febbraio 2012 (5) ("sentenza Brosmann") e del 19 luglio 2012 (6) (sentenza "Zhejiang Xinan Chemical"). Al riguardo, va notato che il procedimento è stato condotto conformemente alla sentenza Brosmann, come riconosciuto anche dalle stesse autorità della RPC nella loro comunicazione. Inoltre, la questione oggetto della sentenza Zhejiang era l'interferenza dello Stato nelle decisioni della società. Nel presente procedimento, la ragione principale del rifiuto di concedere il TEM è stata che il prezzo della principale materia prima non rispecchiava i valori di mercato. Questo argomento è quindi provvisoriamente respinto.
(34)
È stato inoltre sostenuto che, poiché anche il parallelo procedimento antisovvenzioni riguardante il prodotto in esame ha valutato la questione della distorsione dell'input, la Commissione avrebbe dovuto tener conto degli elementi raccolti al riguardo in questo procedimento parallelo. Su questo punto va notato che nel quadro dell'attuale procedimento antidumping durante l'inchiesta per il TEM è stato esaminato se i costi della principale materia prima rispecchiavano i valori di mercato. La conclusione che la produzione di prodotti di acciaio a rivestimento organico nella RPC trae vantaggio dal prezzo anormale dei coil di acciaio laminato a caldo, come indicato al considerando 27, è quindi del tutto valida e non pregiudica in alcun modo le conclusioni del procedimento antisovvenzioni o viceversa. Le conclusioni del procedimento antisovvenzioni sono del tutto distinte dalla determinazione del TEM. Questo argomento è quindi provvisoriamente respinto.
(35)
Le autorità della RPC hanno inoltre affermato che la Commissione non aveva comunicato le conclusioni sul TEM alle autorità cinesi. Questo non è esatto, in quanto i servizi della Commissione hanno fornito, con una nota verbale alla missione cinese presso l'Unione europea del 12 luglio 2012, il documento di informazione relativo al TEM.
(36)
È stato infine affermato che la Commissione utilizza dati non verificati provenienti dal produttore del paese di riferimento per imporre dazi provvisori. Questo non è esatto, perché la Commissione ha utilizzato dati che ha analizzato e ritenuto attendibili, come chiaramente indicato al considerando 48. La Commissione ha dovuto chiedere la cooperazione del produttore canadese in quanto il produttore coreano di riferimento ha ritirato la sua cooperazione poco prima che avesse luogo la visita di verifica programmata e concordata, come indicato al considerando 45. L'inchiesta in loco presso la sede del produttore avverrà quindi dopo la fase provvisoria del procedimento. È stato altresì sostenuto che la società coreana del paese di riferimento ha ritirato la sua cooperazione a causa della decisione sul TEM. In realtà non è così, in quanto il ritiro è del 3 luglio, mentre la comunicazione delle conclusioni sul TEM è del 12 luglio 2012.
(37)
Nessuno degli argomenti addotti ha portato a modificare le conclusioni relative all'accertamento del TEM.
(38)
Sulla base di quanto precede, nessuno dei due gruppi di produttori esportatori della RPC che hanno collaborato all'inchiesta e che avevano chiesto che venisse loro applicato il TEM ha potuto dimostrare di soddisfare i criteri enunciati all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base.
2. Trattamento individuale ("TI")
(39)
Come dispone l'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, per i paesi cui si applicano le disposizioni dell'articolo 2, paragrafo 7, del suddetto regolamento viene stabilito, all'occorrenza, un dazio unico a livello nazionale, fatti salvi i casi in cui le società in questione siano in grado di dimostrare che rispondono a tutti i criteri enunciati all'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base. Per comodità di riferimento si riportano di seguito, in forma sintetica, i criteri in questione:
-
nel caso di imprese di proprietà interamente o parzialmente straniera o di joint venture, gli esportatori sono liberi di rimpatriare i capitali e i profitti;
-
i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati, come pure le condizioni di vendita, sono determinati liberamente;
-
la maggior parte delle azioni appartiene a privati. I funzionari pubblici che ricoprono cariche nel consiglio di amministrazione o che si trovano in una posizione direttiva chiave sono in minoranza o la società è sufficientemente libera da ingerenze dello Stato;
-
le conversioni del tasso di cambio vengono effettuate ai tassi di mercato;
-
l'ingerenza dello Stato non è tale da consentire l'elusione dei dazi qualora si concedano aliquote diverse ai singoli esportatori.
(40)
Il produttore esportatore incluso nel campione e che ha chiesto lo status di società operante in condizioni di economia di mercato ha fatto richiesta anche di trattamento individuale nell'ipotesi in cui gli fosse rifiutato il primo. L'altro produttore esportatore incluso nel campione ha chiesto solo il TI. Sulla base delle informazioni disponibili, si è stabilito in via provvisoria che questi due produttori esportatori della RPC soddisfacevano i criteri per la concessione del trattamento individuale.
3. Esame individuale
(41)
Le richieste di esame individuale sono state presentate da sei produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta a norma dell'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base; di questi, solo uno ha chiesto che gli venisse applicato il TEM. Si è deciso a titolo provvisorio di concedere l'esame individuale (EI) al produttore esportatore che aveva richiesto il TEM, Union Steel China, dato che non era eccessivamente oneroso farlo, poiché il produttore in questione è stato già sottoposto a controlli nell'ambito dell'esame della sua richiesta di TEM.
(42)
Questo produttore esportatore ha chiesto lo status di società operante in condizioni di economia di mercato, nonché il trattamento individuale nell'ipotesi in cui gli fosse rifiutato il primo. In esito all'esame di questa richiesta, è stato deciso in via provvisoria di concedere il TI a Union Steel China, in quanto sono risultati soddisfatti i criteri per la concessione.
4. Valore normale
4.1. Scelta del paese di riferimento
(43)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM è stabilito in base ai prezzi sul mercato interno o al valore normale costruito in un paese di riferimento.
(44)
Nell'avviso di apertura, la Commissione ha annunciato l'intenzione di scegliere o il Canada o il Sud Africa come paese di riferimento per determinare il valore normale, invitando le parti interessate a pronunciarsi su tale scelta.
(45)
La Commissione ha quindi esaminato se la scelta di altri paesi come paese di riferimento fosse ragionevole e ha inviato questionari ai produttori di prodotti di acciaio a rivestimento organico in Canada e Sud Africa, ma anche a quelli di Brasile e Corea del Sud. Solo due produttori di prodotti di acciaio a rivestimento organico, uno in Canada e uno in Corea del Sud, hanno risposto ai questionari. Entrambi i paesi sono risultati mercati aperti senza alcun dazio all'importazione e con consistenti importazioni da vari paesi terzi. Inoltre, in Corea del Sud operavano almeno altri quattro produttori nazionali del prodotto in esame, il che garantisce un buon livello di concorrenza sul mercato interno. Tuttavia, in una fase molto avanzata della procedura, il 3 luglio 2012 e nel periodo immediatamente precedente alla visita di verifica da parte dei servizi della Commissione, il produttore della Corea del Sud ha inspiegabilmente ritirato la propria collaborazione.
(46)
In considerazione di quanto precede, il Canada è stato scelto come paese di riferimento. In Canada operano almeno altri quattro produttori nazionali del prodotto in esame, il che garantisce un buon livello di concorrenza sul mercato interno. Dall'inchiesta non è emersa alcuna ragione che inducesse a ritenere il Canada una scelta non adeguata ai fini della determinazione del valore normale.
(47)
Diverse parti interessate hanno affermato che la struttura dei costi di un produttore canadese non può essere paragonata a quella di un produttore esportatore cinese. Tuttavia, non sono state rilevate differenze significative nella struttura dei costi e, di conseguenza, tale argomentazione è stata respinta.
(48)
Sono stati analizzati i dati comunicati nella risposta del produttore canadese che ha collaborato all'inchiesta ed è stato accertato che si trattava di informazioni attendibili su cui ci si poteva basare per calcolare un valore normale.
(49)
Si è pertanto concluso in via provvisoria che la scelta del Canada come paese di riferimento è appropriata e ragionevole, conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
4.2. Determinazione del valore normale
(50)
Dal momento che l'unica società scelta per far parte del campione e la società la cui richiesta di esame individuale è stata accettata non hanno potuto dimostrare di soddisfare i criteri per il TEM e che l'altra società scelta per far parte del campione non ha richiesto il TEM, il valore normale per tutti i produttori esportatori cinesi è stato determinato in base alle informazioni ricevute dal produttore nel paese di riferimento.
(51)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato in primo luogo se le vendite del prodotto in esame in Canada effettuate ad acquirenti indipendenti fossero rappresentative. Le vendite del prodotto simile realizzate dal produttore canadese che ha collaborato all'inchiesta sono risultate essere effettuate in quantità rappresentative sul mercato interno canadese rispetto alle esportazioni del prodotto in esame nell'Unione effettuate dai produttori esportatori inclusi nel campione e dal produttore esportatore la cui richiesta di esame individuale è stata accettata.
(52)
La Commissione ha successivamente valutato se fosse possibile considerare tali vendite come eseguite nell'ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine si è calcolata la proporzione di vendite remunerative ad acquirenti indipendenti. Le operazioni di vendita sono state considerate remunerative se il prezzo unitario era pari o superiore al costo di produzione. Si è perciò determinato il costo di produzione del produttore canadese durante il PI.
(53)
Per i tipi di prodotto per i quali oltre l'80 % delle vendite sul mercato interno (in termini di volume) era effettuato a un prezzo superiore al costo di produzione e la media ponderata del prezzo di vendita era pari o superiore al costo unitario di produzione, il valore normale, per tipo di prodotto, è stato calcolato come la media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, remunerative o meno, del tipo in questione sul mercato interno.
(54)
Quando il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l'80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo, o il prezzo medio ponderato di quel tipo di prodotto era inferiore al costo unitario di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto effettuate durante il PI.
(55)
Per quanto riguarda i tipi di prodotto non remunerativi, il valore normale è stato costruito ricorrendo ai costi di produzione del produttore canadese, nonché alle spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) e al margine di profitto per i tipi di prodotto remunerativi.
4.3. Prezzi all'esportazione per i produttori esportatori cui è stato accordato il TI
(56)
Dato che tutti i produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta hanno ottenuto il TI e hanno effettuato esportazioni nell'Unione direttamente ad acquirenti indipendenti dell'Unione, i prezzi all'esportazione si sono basati su quelli realmente pagati o pagabili per il prodotto in esame, a norma dell'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
4.4. Confronto
(57)
Il valore normale e il prezzo all'esportazione sono stati confrontati allo stadio franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto debitamente conto, grazie ad opportuni adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, come prescritto dall'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati applicati adeguamenti, ove opportuno, relativamente alle spese di trasporto, assicurazione, movimentazione e a quelle accessorie, ai costi di imballaggio, ai costi del credito, agli oneri bancari e alle commissioni in tutti i casi in cui essi siano risultati ragionevoli, precisi e suffragati da elementi di prova.
5. Margini di dumping
(58)
In conformità dell'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, i margini di dumping per i produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta cui è stato accordato il TI sono stati calcolati in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali fissati per il paese di riferimento e la media ponderata dei prezzi praticati da ogni società per le esportazioni, espressa in percentuale del prezzo CIF franco frontiera dell'Unione, al netto del dazio.
(59)
Per i produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta ma non costituenti il campione è stata calcolata una media ponderata dei margini di dumping dei produttori esportatori costituenti il campione. Alla luce di quanto precede, il margine di dumping provvisorio per i produttori esportatori non costituenti il campione, espresso in percentuale del prezzo CIF frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto è del 61,1 %.
(60)
Per calcolare il margine di dumping su scala nazionale applicabile ai produttori esportatori della RPC non noti o che non hanno collaborato all'inchiesta, si è determinato anzitutto il livello di collaborazione effettuando un confronto tra il volume delle esportazioni nell'Unione indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta e le corrispondenti statistiche di Eurostat.
(61)
Poiché la collaborazione da parte della RPC è stata circa del 70 %, il margine di dumping su scala nazionale applicabile a tutti gli altri esportatori della RPC è stato calcolato usando il margine di dumping più elevato fissato per i tipi di prodotti rappresentativi dei produttori esportatori. Su tale base è stato provvisoriamente accertato un margine di dumping su scala nazionale pari al 77,9 % del prezzo CIF frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto.
(62)
Alla luce di quanto precede, i margini di dumping provvisori, espressi in percentuale del prezzo CIF frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono risultati i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China e Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Media ponderata del campione
61,1 %
Margine di dumping su scala nazionale
77,9 %
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione e industria dell'Unione
(63)
Al fine di stabilire la produzione totale dell'Unione per il periodo considerato, sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti i produttori dell'Unione, comprese quelle fornite nella denuncia, i dati raccolti presso i produttori dell'Unione prima e dopo l'apertura dell'inchiesta e le risposte al questionario, sottoposte a verifica, fornite dai produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(64)
Durante il PI, i prodotti di acciaio a rivestimento organico sono stati fabbricati da 22 produttori nell'Unione. Sulla base di quanto riferito al considerando precedente, si stima che la produzione totale dell'Unione sia stata pari a 3 645 298 tonnellate nel PI. I produttori dell'Unione che rappresentano la produzione totale dell'Unione costituiscono l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e saranno di seguito denominati "industria dell'Unione".
2. Determinazione del mercato dell'Unione pertinente
(65)
Nel corso dell'inchiesta si è constatato che una parte sostanziale della produzione dei produttori dell'Unione inclusi nel campione era destinata ad uso vincolato, cioè spesso era semplicemente trasferita (senza fattura) e/o fornita a prezzi di trasferimento all'interno della stessa società o dello stesso gruppo di società per essere sottoposta a ulteriore trattamento.
(66)
Per stabilire se l'industria dell' Unione abbia subito un pregiudizio e per determinare il consumo e i vari indicatori economici relativi alla situazione dell'industria dell'Unione, è stato esaminato se e in quale misura l'uso successivo della produzione dell'industria dell'Unione del prodotto simile dovesse essere preso in considerazione nell'analisi.
(67)
Per avere un quadro il più possibile completo della situazione dell'industria dell'Unione sono stati ottenuti e analizzati dati relativi all'intera attività nel settore dei prodotti di acciaio a rivestimento organico ed è stato poi stabilito se la produzione fosse destinata ad uso vincolato o al mercato libero.
(68)
Per i seguenti indicatori economici relativi all'industria dell'Unione è stato ritenuto che un'analisi e una valutazione significative dovessero concentrarsi sulla situazione prevalente sul mercato libero: volume e prezzi delle vendite sul mercato dell'Unione, quota di mercato, crescita, volume e prezzi delle esportazioni e, di conseguenza, gli indicatori di pregiudizio sono stati corretti per tener conto dell'uso vincolato e delle vendite nell'industria dell'Unione, e si è proceduto ad analizzare separatamente l'uso vincolato e le vendite.
(69)
Quanto agli altri indicatori economici, si è constatato sulla base dell'inchiesta che il loro esame era possibile solo facendo riferimento all'attività complessiva. Infatti, la produzione (per il mercato vincolato e per quello libero), la capacità, l'utilizzo della capacità, gli investimenti, le scorte, l'occupazione, la produttività, i salari e la capacità di ottenere capitali dipendono dall'attività complessiva, tanto per la produzione vincolata quanto per quella venduta sul mercato libero.
3. Consumo dell'Unione
(70)
Il prodotto simile viene venduto dall'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti nonché venduto/trasferito a società collegate per l'ulteriore trasformazione a valle, per esempio nei centri di servizi siderurgici.
(71)
Nel calcolare il consumo dell'Unione apparente dei prodotti di acciaio a rivestimento organico, la Commissione ha sommato il volume totale delle importazioni di tali prodotti nell'Unione, secondo i dati Eurostat e il volume delle vendite e l'uso vincolato del prodotto simile nell'Unione fabbricato dall'industria dell'Unione, come indicato nella denuncia e verificato durante le visite per i produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(72)
Relativamente ai dati Eurostat sulle importazioni, va ricordato che le descrizioni dei codici NC pertinenti (cfr. considerando 13) non sono limitate alla descrizione del prodotto in esame e, pertanto, le importazioni indicate nei dati Eurostat con questi codici possono comprendere altri prodotti. Tuttavia, in assenza di informazioni in merito alle quantità eventualmente interessate di altre importazioni o di elementi da cui risulti che tali quantità possono essere rilevanti, si è deciso a titolo provvisorio di utilizzare i dati completi relativi alle importazioni forniti da Eurostat per i codici NC pertinenti.
(73)
Il consumo totale dell'Unione si è pertanto sviluppato nel seguente modo:
2008
2009
2010
PI
Consumo (in tonnellate)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indice (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Il consumo totale sul mercato dell'UE si è ridotto del 9 % nel corso del periodo considerato. Tra il 2008 e il 2009 si è registrata una diminuzione di circa il 24 % a seguito degli effetti negativi globali della crisi economica, in particolare nell'industria delle costruzioni. In seguito, si è registrata una ripresa del consumo che, tuttavia, è risultato inferiore al livello iniziale del 2008. Dal 2009 al PI l'aumento in totale è stato pari al 20 %.
4. Importazioni dal paese interessato e quota di mercato
(75)
Nel periodo considerato l'evoluzione delle importazioni nell'Unione provenienti dalla RPC è stata la seguente:
2008
2009
2010
PI
Volume delle importazioni dalla RPC (in tonnellate)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indice (2008 = 100)
100
32
98
149
Quota di mercato
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indice (2008 = 100)
100
42
114
163
Fonte: Eurostat
(76)
Nonostante l'andamento del consumo, il volume delle importazioni dalla RPC è aumentato del 49 % nel corso del periodo considerato. A causa degli effetti negativi della crisi economica, anche il volume delle importazioni provenienti dalla RPC ha subito nel 2009 un forte calo. Tuttavia, le importazioni dalla RPC hanno cominciato a riprendersi a un ritmo estremamente rapido e quindi dal 2009 al PI l'aumento è stato pari a un impressionante 367 %.
(77)
Analogamente, la quota di mercato detenuta da tali importazioni è cresciuta del 63 % nell'arco del periodo considerato. Mentre si è ridotta di oltre la metà dal 2008 al 2009, dal 2009 al PI ha conosciuto una netta tendenza al rialzo, con un aumento del 290 %.
4.1. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione dei prezzi
Importazioni dalla RPC
2008
2009
2010
PI
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
875
728
768
801
Indice (2008 = 100)
100
83
88
91
Fonte: Eurostat
(78)
Nel corso del periodo considerato il prezzo medio all'importazione dalla RPC è diminuito del 9 %: tra il 2008 e il 2009 è diminuito in maniera significativa, con un calo del 17 %, quindi è aumentato di cinque punti percentuali tra il 2009 e il 2010 e di altri tre punti percentuali nel PI.
(79)
Nel corso del periodo considerato i prezzi all'importazione dalla RPC sono rimasti costantemente inferiori ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione. Come evidenziato nella tabella precedente, mentre nel 2009 durante la fase acuta della crisi economica persino la riduzione di prezzo del 17 % non ha permesso alle importazioni di mantenere la quota di mercato in una situazione di improvvisa riduzione del consumo e notevole rallentamento del mercato, continue sottoquotazioni dei prezzi negli anni successivi spiegano il costante e notevole aumento della quota di mercato detenuta dalle importazioni provenienti dalla RPC tra il 2009 e il PI.
(80)
Al fine di determinare la sottoquotazione dei prezzi, durante il PI la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto praticati sul mercato dell'Unione dai produttori dell'Unione inclusi nel campione per le vendite ad acquirenti indipendenti, adeguati a livello franco fabbrica, è stata confrontata con la media ponderata dei prezzi corrispondenti per tipo di prodotto delle importazioni dei produttori cinesi che hanno collaborato al primo acquirente indipendente, stabiliti su una base CIF e opportunamente adeguati per tenere conto dei costi sostenuti dopo l'importazione.
(81)
Il confronto dei prezzi è stato effettuato in base ai singoli tipi di prodotti per transazioni allo stesso stadio commerciale, una volta apportati gli adeguamenti del caso e dedotti sconti e riduzioni. Il risultato del confronto, espresso in percentuale del fatturato dei produttori dell'Unione inclusi nel campione durante il PI, ha indicato una media ponderata dei margini di sottoquotazione fino al 25,9 % da parte dei produttori esportatori cinesi che hanno collaborato all'inchiesta.
5. Situazione economica dell'industria dell'Unione
5.1. Osservazioni preliminari
(82)
Come disposto dall'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha proceduto a una valutazione di tutti i fattori e indici economici pertinenti che incidevano sulla situazione dell'industria dell'Unione.
(83)
Come indicato sopra al considerando 5, per esaminare l'eventuale pregiudizio subito dall'industria dell'Unione è stato usato il campionamento.
(84)
I dati forniti e verificati dai sei produttori dell'UE inseriti nel campione sono stati usati per creare indicatori microeconomici, quali prezzo unitario, costi unitari, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito, capacità di ottenere capitali e scorte.
(85)
I dati forniti dal denunziante per tutti i produttori di prodotti di acciaio a rivestimento organico nell'Unione, sottoposti a controlli incrociati con altre fonti disponibili e dati verificati dei produttori dell'Unione costituenti il campione, sono stati utilizzati per stabilire indicatori macroeconomici, quali produzione dell'industria dell'Unione, capacità di produzione, utilizzo degli impianti, volume di vendite, quota di mercato, occupazione e produttività.
5.2. Dati relativi all'industria dell'Unione nel suo complesso
5.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(86)
Al fine di stabilire la produzione totale dell'Unione per il periodo considerato, sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti l'industria dell'Unione, comprese quelle fornite nella denuncia, i dati raccolti presso i produttori dell'Unione prima e dopo l'apertura dell'inchiesta e le risposte al questionario, sottoposte a verifica, fornite dai produttori dell'Unione inclusi nel campione.
2008
2009
2010
PI
Volume di produzione (in tonnellate)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indice (2008 = 100)
100
77
88
86
Capacità di produzione (in tonnellate)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indice (2008 = 100)
100
102
96
96
Utilizzo degli impianti
75 %
56 %
68 %
67 %
Indice (2008 = 100)
100
75
91
90
Fonte: denuncia, risposte al questionario
(87)
La tabella riportata sopra mostra un calo della produzione del 14 % nel corso del periodo considerato. In linea con la diminuzione della domanda, la produzione ha subito un brusco calo nel 2009, per poi recuperare in parte nel 2010 prima di calare leggermente durante il PI nonostante un aumento del consumo.
(88)
La capacità di produzione è diminuita del 4 % nel corso del periodo considerato. In tale periodo l'utilizzo degli impianti ha seguito l'andamento della produzione ed è diminuito del 10 %.
5.2.2. Volume delle vendite, quota di mercato e crescita
2008
2009
2010
PI
Volume delle vendite (in tonnellate)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indice (2008 = 100)
100
81
90
87
Quota di mercato (in tonnellate)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indice (2008 = 100)
100
106
104
96
Fonte: denuncia, risposte al questionario
(89)
Nel 2009 il volume delle vendite dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti ha subito un brusco calo, pari al 19 %. Nel 2010 il volume delle vendite è aumentato di nove punti percentuali, ma è diminuito successivamente di tre punti percentuali nel PI.
(90)
Nel corso del periodo considerato la quota di mercato dell'industria dell'Unione è diminuita del 4 %. Dopo un incremento iniziale della quota di mercato nel 2009, l'industria dell'Unione ha visto decrescere la sua quota nel 2010 e nel PI, il che ha portato nel PI a un calo del 6 % rispetto al 2009, a fronte di un aumento di oltre il 20 % del consumo nello stesso periodo. Essa non è quindi stata in grado di trarre vantaggio dalla crescita del consumo e di recuperare il volume delle vendite e una parte della quota di mercato precedentemente perduti.
(91)
Nonostante il calo del consumo dell'Unione del 9 % durante il periodo considerato e del volume delle vendite dell'industria dell'Unione a parti indipendenti del 13 %, la quota di mercato dell'industria dell'Unione è diminuita di 2,3 punti percentuali, passando dal 59,0 % del 2008 al 56,7 % durante il PI.
5.2.3. Occupazione e produttività
2008
2009
2010
PI
Occupazione (in ETP)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indice (2008 = 100)
100
88
84
80
Produttività (tonnellate/ETP)
621
545
648
672
Indice (2008 = 100)
100
88
104
108
Fonte: denuncia, risposte al questionario, Eurofer
(92)
L'occupazione nell'industria dell'Unione è andata progressivamente declinando. Pertanto, il numero totale di dipendenti misurato in equivalenti a tempo pieno (ETP) nell'industria è diminuito del 20 % nel corso del periodo considerato raggiungendo il suo livello più basso durante il PI. Tuttavia, la produttività è aumentata dell'8 % nell'arco del periodo considerato, il che dimostra il tentativo dell'industria di razionalizzare i costi di produzione.
5.3. Dati relativi ai produttori dell'Unione inclusi nel campione
5.3.1. Prezzi di vendita medi unitari nell'Unione e costi di produzione
(93)
I prezzi di vendita medi dei produttori dell'Unione inclusi nel campione ad acquirenti indipendenti dell'UE sono diminuiti del 3 % nel corso del periodo considerato. Nel periodo che va dal 2009 al PI, in linea con una crescita del consumo e dei volumi delle vendite, i prezzi hanno recuperato un 23 %, ma non hanno raggiunto il livello del 2008.
(94)
Parallelamente, i costi medi della produzione e della vendita del prodotto simile sono aumentati del 6 % nel corso del periodo considerato a causa dell'aumento del costo di produzione unitario, mentre i costi relativi alle spese generali, amministrative e di vendita unitari sono calati del 34 %.
(95)
In seguito al calo del 21 % del prezzo unitario ad acquirenti indipendenti nel 2009 e alle perdite connesse, il prezzo unitario ha cominciato a risalire. Nel 2010 e durante il PI, l'industria dell'Unione ha registrato un aumento dei costi e ha potuto solo moderatamente aumentare i prezzi per farvi fronte, misura sufficiente soltanto per mantenere lo stesso livello di redditività per il 2010 e il PI. Tuttavia, la conseguenza è stata un'ulteriore perdita della quota di mercato, giacché i prezzi delle importazioni cinesi sono rimasti sempre inferiori a quelli dell'industria dell'Unione.
2008
2009
2010
PI
Prezzo unitario nell'UE ad acquirenti indipendenti (EUR/tonnellate)
1 023
805
911
994
Indice (2008 = 100)
100
79
89
97
Costo unitario della produzione (EUR/tonnellate)
925
884
893
978
Indice (2008 = 100)
100
95
97
106
Fonte: risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
5.3.2. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
2008
2009
2010
PI
Redditività delle vendite ad acquirenti indipendenti nell'UE (in % del fatturato sulle vendite)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indice (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Flusso di cassa (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indice (2008 = 100)
100
64
46
62
Investimenti (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indice (2008 = 100)
100
8
22
27
Utile sul capitale investito
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indice (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Fonte: risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
(96)
La redditività dell'industria dell'Unione è stata calcolata esprimendo l'utile netto al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti in percentuale sul fatturato delle stesse vendite. Nel corso del 2009, l'anno della crisi economica, la redditività dell'industria dell'Unione è diminuita drasticamente e ha determinato una perdita del 13,9 %. Dal 2010 ha iniziato a riprendersi, ma l'aumento dei costi di produzione ha impedito di raggiungere il livello ritenuto sicuro e sostenibile per l'industria (6,7 %, cfr. considerando 156). Nel corso dell'intero periodo considerato, la redditività è diminuita del 61 %.
(97)
L'andamento del flusso di cassa ha seguito in larga misura l'andamento negativo della redditività toccando i valori minimi nel corso del 2010. Analogamente, l'utile sul capitale investito è diminuito del 56 % passando dal 13,8 % del 2008 al 6 % nel corso del PI.
(98)
L'andamento della redditività, del flusso di cassa e dell'utile sul capitale investito nel periodo considerato ha limitato la capacità dell'industria dell'Unione di investire nelle sue attività e ne ha compromesso lo sviluppo. L'industria dell'Unione è riuscita a realizzare investimenti sostanziali all'inizio del periodo considerato, ma successivamente nel 2009 gli investimenti hanno registrato un brusco calo e, complessivamente, sono calati del 73 % nel corso del periodo considerato.
(99)
Come indicato in precedenza, le prestazioni finanziarie dell'industria dell'Unione sono peggiorate, ma ciò non ha dimostrato che la sua capacità di ottenere capitali sia stata gravemente danneggiata durante il periodo considerato.
5.3.3. Scorte
2008
2009
2010
PI
Scorte finali (in tonnellate)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indice (2008 = 100)
100
83
107
112
Fonte: risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
(100)
Per i sei produttori dell'Unione inclusi nel campione, le scorte hanno rappresentato circa l'8 % del volume di produzione nel PI. Il livello delle scorte finali è cresciuto del 12 % nel corso del periodo considerato. Anche se va tenuto presente che le scorte non rappresentano un indicatore importante dell'industria, in quanto la produzione avviene principalmente su ordinazione, l'aumento principale delle scorte si è verificato dal 2009 al PI e ha coinciso con l'impennata delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC.
5.3.4. Costo del lavoro
Costo medio del lavoro per addetto (EUR, produttori UE inclusi nel campione)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indice (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Nel corso del periodo considerato il costo medio del lavoro dei produttori dell'Unione inclusi nel campione è aumentato solo del 2 %, percentuale inferiore al tasso d'inflazione. Dall'inchiesta è emerso che i produttori inclusi nel campione hanno proceduto a forti riduzioni, in particolare nell'ambito delle spese generali e amministrative, e hanno mantenuto un rigoroso controllo sull'efficienza.
5.3.5. Uso vincolato e vendite vincolate
(102)
Come indicato al considerando 65, esiste un mercato significativo per i prodotti di acciaio a rivestimento organico nell'UE, costituito dall'uso a valle del prodotto da parte dell'industria dell'Unione. Al fine di esaminare tale mercato, sono stati considerati tutti i volumi dell'uso vincolato e delle vendite alle parti collegate (vendite vincolate) da parte dei produttori dell'Unione inclusi nel campione e altri produttori dell'Unione.
(103)
È emerso che l'uso vincolato e le vendite vincolate erano destinati all'ulteriore trasformazione da parte delle società stesse o delle relative società collegate all'interno dei gruppi dei produttori dell'Unione inclusi nel campione operanti principalmente nel settore dei materiali da costruzione, ossia utilizzatori finali dei prodotti di acciaio a rivestimento organico.
(104)
Sulla base di quanto precede, si è stabilito che l'uso vincolato e le vendite vincolate dei produttori dell'Unione hanno rappresentato il 27 % del volume di produzione totale nel PI. Nel corso del periodo considerato, l'uso vincolato e i relativi volumi delle vendite sono diminuiti del 19 % e la quota di mercato è calata dell'11 %.
2008
2009
2010
PI
Uso vincolato e vendite vincolate (in tonnellate)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indice (2008 = 100)
100
76
81
81
Quota di mercato
22 %
22 %
20 %
19 %
Indice (2008 = 100)
100
100
94
89
Fonte: denuncia e risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
(105)
Il valore dell'uso vincolato e delle vendite vincolate è stato esaminato sulla base delle risposte al questionario fornite dai produttori inclusi nel campione e verificate durante le visite presso le loro sedi. Dall'inchiesta è emerso che non sussisteva alcuna differenza sostanziale tra l'uso vincolato e le vendite vincolate in termini di utilizzazione finale del prodotto. L'uso vincolato è stato indicato dalle società in cui era in atto la produzione a valle nello stesso soggetto di diritto. Tuttavia, le vendite vincolate sono state le vendite fatturate ad altri soggetti di diritto collegati. Inoltre, il metodo di determinazione dei prezzi sia nell'uso vincolato sia nelle vendite alle parti collegate è stato simile, vale a dire che è stato applicato un valore equo (metodo del costo maggiorato, o "cost plus") del prodotto sia alle società collegate sia alle unità interne di produzione a valle delle società selezionate per il campione.
(106)
Pertanto, il valore medio per tonnellata è aumentato dell'1 % durante l'intero periodo considerato ed è quindi diminuito del 2 % rispetto ai prezzi delle vendite ad acquirenti indipendenti nel PI dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
2008
2009
2010
PI
Uso vincolato e vendite vincolate (EUR/tonnellate)
967
787
910
975
Indice (2008 = 100)
100
81
94
101
Fonte: risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
(107)
Considerando che la maggior parte delle vendite vincolate e dell'uso vincolato è stata destinata al settore dei materiali da costruzione a valle dei produttori dell'Unione, tali vendite e uso vincolati sono stati inoltre indirettamente esposti alla concorrenza di altri operatori del mercato, ivi comprese le importazioni in dumping dalla RPC. La domanda interna di produzione a valle dipenderà dalla possibilità di vendere i prodotti a valle sul mercato libero che non è influenzato dalle importazioni in dumping. Si può pertanto concludere che la diminuzione dei volumi e della quota di mercato durante il periodo considerato è imputabile alla concorrenza delle importazioni in dumping dalla RPC.
5.3.6. Effetti di precedenti pratiche di dumping o sovvenzioni
(108)
Giacché si tratta del primo procedimento antidumping riguardante il prodotto in esame, non esistono dati per valutare gli effetti di possibili precedenti pratiche di dumping o sovvenzioni.
6. Entità del margine di dumping effettivo
(109)
Tutti i margini determinati e specificati in precedenza nella sezione relativa al dumping risultano notevolmente superiori al livello minimo. Dati il volume e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC l'incidenza sul mercato dell'UE dei margini di dumping effettivi non può inoltre essere considerata trascurabile.
7. Conclusioni relative al pregiudizio
(110)
Dall'inchiesta è emerso che tutti gli indicatori di pregiudizio relativi alla situazione economica dell'industria dell'Unione si sono deteriorati o non si sono evoluti in funzione del livello di consumo durante il periodo considerato.
(111)
Nel corso del periodo considerato e nel contesto di un calo dei consumi, il volume delle importazioni dalla RPC è aumentato costantemente e sensibilmente. Allo stesso tempo il volume delle vendite dell'industria dell'Unione ha subito un calo complessivo del 13 % e la sua quota di mercato è diminuita drasticamente, passando dal 59 % del 2008 al 56,7 % durante il PI. Sebbene si sia registrata una ripresa del consumo del 20 % dal 2009 al PI, dopo l'anno della crisi economica che ha inciso sulla domanda, la quota di mercato dell'industria dell'Unione ha fatto registrare un calo. L'industria dell'Unione non è stata in grado di recuperare la quota di mercato perduta a causa del notevole aumento delle importazioni in dumping provenienti dalla RPC sul mercato dell'UE. Le importazioni a basso prezzo in dumping sono aumentate durante il periodo considerato, rimanendo sempre a prezzi inferiori a quelli dell'industria dell'Unione.
(112)
Gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell'industria dell'Unione sono stati inoltre gravemente danneggiati, così come il flusso di cassa e la redditività. La capacità di ottenere capitali e di investire dell'industria dell'Unione è stata pertanto compromessa.
(113)
Alla luce di quanto precede, si è concluso che l'industria dell'Unione ha subito un notevole pregiudizio ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(114)
A norma dell'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base si è esaminato se le importazioni in dumping originarie della RPC abbiano arrecato all'industria dell'Unione un pregiudizio tale da potersi definire grave. Sono stati analizzati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni in dumping, che potrebbero aver recato pregiudizio all'industria dell'Unione, per evitare che l'eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito a queste importazioni in dumping.
2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(115)
Dall'inchiesta è risultato che nel corso del periodo considerato il consumo dell'Unione è diminuito del 9 %, mentre il volume delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC è aumentato del 49 % circa, così come la relativa quota di mercato è aumentata del 63 %, passando dall'8,3 % del 2008 al 13,6 % durante il PI. Al tempo stesso il volume delle vendite dell'industria dell'Unione alle parti indipendenti è diminuito del 13 % e la quota di mercato di tali vendite è calata del 4 %, passando dal 59 % del 2008 al 56,7 % durante il PI.
(116)
Inoltre, sebbene siano anche esse state interessate dalla crisi economica e siano calate del 68 % dal 2008 al 2009, le importazioni dalla RPC si sono riprese dal 2009 al PI a un ritmo estremamente rapido, registrando un aumento del 367 % alla fine del PI, anche se il consumo dell'Unione è aumentato solo del 20 % durante lo stesso periodo. Mediante la riduzione del prezzo unitario del 9 % rispetto al 2008 e l'applicazione di prezzi inferiori rispetto a quelli dell'industria dell'Unione del 25,9 % durante il PI, le importazioni cinesi hanno aumentato la relativa quota di mercato dal 2008 al PI del 63 % fino a un massimo del 13,6 %.
(117)
Allo stesso tempo, dal 2008 fino al PI i volumi delle vendite dei produttori dell'Unione a parti indipendenti sono diminuiti complessivamente del 13 %. Al momento della ripresa del mercato, dal 2009 al PI, l'industria dell'Unione è riuscita ad aumentare i propri volumi delle vendite a parti indipendenti di solo l'8 %, ma ha perso una quota di mercato del 9 %, beneficiando pertanto in misura limitata dell'aumento del consumo. Le importazioni cinesi sono quelle ad aver beneficiato maggiormente della ripresa del consumo, superando di gran lunga altri operatori del mercato.
(118)
Nel corso del periodo considerato i prezzi medi all'importazione dalla RPC sono diminuiti del 9 %. Benché in risalita dopo il brusco calo del 2009, dal 2009 al PI sono rimasti costantemente inferiori ai livelli praticati dall'industria dell'Unione. Il prezzo unitario ad acquirenti indipendenti dell'UE è diminuito solo del 3 %, mostrando una certa resistenza alla pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni cinesi. È però evidente che il mantenimento dei prezzi ha avuto come contropartita una diminuzione del volume delle vendite e della redditività di tali vendite, che sono calate del 61 % dal 6,7 % del 2008 al 2,6 % del PI, nel momento in cui i costi di produzione erano in crescita.
(119)
In considerazione di quanto precede, si è concluso che l'incremento delle importazioni in dumping dalla RPC, i cui prezzi sono risultati costantemente inferiori a quelli dell'industria dell'Unione, ha avuto un ruolo determinante nel notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione, che non ha potuto beneficiare pienamente della ripresa del consumo dell'Unione.
3. Effetto di altri fattori
3.1. Importazioni da paesi terzi
Paese
2008
2009
2010
PI
Corea del sud
Volume (in tonnellate)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indice (2008 = 100)
100
99
76
104
Quota di mercato (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indice (2008 = 100)
100
131
88
114
Prezzo medio
901
727
846
903
Indice (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Volume (in tonnellate)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indice (2008 = 100)
100
93
97
88
Quota di mercato (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indice (2008 = 100)
100
123
112
97
Prezzo medio
932
667
773
824
Indice (2008 = 100)
100
72
83
88
Altri paesi
Volume (in tonnellate)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indice (2008 = 100)
100
64
50
67
Quota di mercato (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indice (2008 = 100)
100
84
58
74
Prezzo medio
951
809
924
955
Indice (2008 = 100)
100
85
97
100
Totale di tutti i paesi terzi con l'eccezione della RPC
Volume (in tonnellate)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indice (2008 = 100)
100
84
71
86
Quota di mercato (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indice (2008 = 100)
100
110
82
94
Prezzo medio
929
735
842
898
Indice (2008 = 100)
100
79
91
97
Fonte: Eurostat
(120)
Le importazioni dalla RPC hanno rappresentato il 56 % di tutte le importazioni nell'UE durante il PI, ma altri importanti paesi di importazione sono stati la Repubblica dell'India ("India", 11 %) e la Corea del Sud (19 %). A differenza delle importazioni dalla RPC, le importazioni dall'India, sebbene il loro prezzo medio abbia subito un brusco calo del 12 %, hanno registrato un calo complessivo del 12 % nel corso del periodo considerato e hanno perso il 3 % della quota di mercato. Le importazioni dalla Corea del Sud, il cui prezzo medio ha mantenuto lo stesso livello del 2008, sono aumentate solo del 4 %. La quota di mercato delle importazioni dall'India è stata pari al 2,7 % nel PI, mentre la quota detenuta dalle importazioni dalla Corea del Sud è stata del 4,6 %.
(121)
Le altre importazioni, che rappresentano il 14 % del totale, sono diminuite del 33 % e il loro prezzo medio si è mantenuto al livello del 2008.
(122)
Nonostante il prezzo medio di tutte le altre importazioni sia stato inferiore al livello del prezzo dell'industria dell'Unione, l'effetto di tali importazioni, se c'è, può essere solo marginale. In primo luogo, non risulta che le importazioni da altre fonti siano avvenute tramite pratiche commerciali sleali. In secondo luogo, contrariamente alle importazioni cinesi, il livello complessivo dei prezzi derivante dalle principali fonti di altre importazioni è rimasto piuttosto stabile nel corso dell'intero periodo considerato e pertanto dimostra che l'industria dell'Unione può concorrere con successo nei segmenti di mercato con queste importazioni. In terzo luogo, le importazioni da altri paesi sono diminuite nel corso del periodo considerato e ancora rimangono a un livello basso, sia in generale sia singolarmente per i principali paesi esportatori. Inoltre, la riduzione della quota di mercato di altre importazioni conferma che tali importazioni possono non aver causato alcun pregiudizio all'industria dell'Unione.
3.2. Andamento delle esportazioni delle industrie dell'Unione
2008
2009
2010
PI
Esportazioni, Eurostat (in tonnellate)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indice (2008 = 100)
100
91
87
90
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 068
937
995
1 092
Indice (2008 = 100)
100
88
93
102
Esportazioni da parte dei produttori dell'Unione inclusi nel campione
53 542
46 516
48 102
46 228
Indice (2008 = 100)
100
87
90
86
Prezzo di vendita medio (EUR/tonnellata)
1 086
826
984
1 132
Indice (2008 = 100)
100
76
91
104
Fonte: Eurostat e risposte al questionario, sottoposte a verifica
(123)
Secondo Eurostat, nel corso del periodo considerato le esportazioni totali dei prodotti di acciaio a rivestimento organico da parte dell'industria dell'Unione verso paesi terzi sono diminuite del 10 %. Tuttavia, in detto periodo il prezzo medio è stato relativamente alto ed è aumentato del 2 %. Le esportazioni hanno rappresentato il 17 % della produzione totale dell'UE e hanno consentito all'industria dell'Unione di realizzare economie di scala e ridurre i costi complessivi di produzione. Si può quindi concludere che l'attività di esportazione dell'industria dell'Unione non ha potuto rappresentare una causa potenziale del notevole pregiudizio.
(124)
Questo quadro generale trova riscontro nella situazione delle esportazioni ad acquirenti indipendenti in paesi terzi da parte dei produttori dell'Unione inclusi nel campione, che sono diminuite del 14 % nel corso del periodo considerato. Tuttavia, anche in questo contesto il prezzo unitario all'esportazione è stato costantemente superiore (in media dal 2 al 12 % secondo l'anno) rispetto al prezzo nell'UE. Dal momento che il volume delle esportazioni ha rappresentato solo il 3 % della produzione totale, non possono aver contribuito al pregiudizio subito dal mercato dell'UE.
3.3. Importazioni proprie dell'industria dell'Unione dalla RPC
(125)
Durante l'inchiesta è stato sostenuto che gli stessi denunzianti, attraverso le relative società collegate, partecipavano all'importazione del prodotto in esame dalla RPC e che tali importazioni rappresentavano dal 20 al 40 % delle importazioni totali da tale paese. Tuttavia, non sono state prodotte prove a sostegno di tale affermazione. Dopo avere esaminato queste affermazioni, è emerso che solo 10 000 tonnellate circa sono state importate durante il PI dai produttori dell'Unione, il che corrisponde ai dati forniti all'apertura dal denunziante. È risultato che un volume pressoché simile, non notificato conformemente all'articolo 19 del regolamento di base, è stato importato da società collegate dei produttori dell'Unione. Queste importazioni nel complesso hanno rappresentato solo il 2-3 % circa delle importazioni totali dalla RPC. Di conseguenza, è impossibile concludere che l'industria dell'Unione abbia importato dalla RPC in quantità tali e in modo tale da 1) mettere in forse il proprio status di produttori dell'Unione a norma dell'articolo 4, paragrafo 1, lettera a), del regolamento di base o 2) da causare a se stessa un pregiudizio. Pertanto, l'argomentazione viene respinta in via provvisoria.
3.4. Uso vincolato e vendite vincolate
(126)
Alcune parti interessate hanno sostenuto che il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione è stato causato dalla partecipazione all'attività a valle di produzione dei materiali da costruzione (per esempio pannelli sandwich, lamiere trapezoidali ecc.), direttamente o attraverso società collegate all'interno dei gruppi. In particolare, è stato affermato che l'industria dell'Unione ha reso disponibili i prodotti di acciaio a rivestimento organico alla propria attività a valle a prezzi inferiori rispetto a quelli applicati alle società collegate, "sovvenzionandole" all'interno del gruppo e consentendo loro di applicare prezzi inferiori a quelli dei loro concorrenti nel segmento a valle.
(127)
Come indicato nei considerando da 102 a 107, il valore medio dell'uso vincolato e delle vendite vincolate per tonnellata è stato inferiore solo del 2 % rispetto al prezzo delle vendite ad acquirenti indipendenti nel PI. Inoltre, dall'inchiesta è emerso che l'uso vincolato e le vendite vincolate sono stati più probabilmente interessati indirettamente dalla concorrenza sleale delle importazioni oggetto di dumping. Difatti, se l'attività a valle dei produttori dell'Unione avesse avuto dei vantaggi, come asserito, questo dato sarebbe dovuto emergere nell'andamento di tale indicatore del pregiudizio. Pertanto, tale argomentazione viene respinta in via provvisoria.
3.5. Crisi economica
(128)
La crisi economica e il suo effetto sul settore della costruzione spiegano almeno in parte la contrazione della domanda e la pressione sui prezzi nel corso del periodo considerato. Come indicato in precedenza, nel 2009 il consumo si è ridotto del 24 %. Tuttavia, a partire dal 2010, è iniziata la ripresa del mercato e, alla fine del PI, il consumo è aumentato del 20 %.
(129)
Tuttavia, l'analisi del pregiudizio e del nesso di causalità ha separato il crollo del mercato del 2009 e la successiva ripresa dal 2009 al PI. Nell'analisi del pregiudizio e del nesso di causalità è stato chiaramente dimostrato che le importazioni dalla RPC hanno sfruttato appieno la ripresa del consumo riducendo inoltre costantemente i prezzi dell'industria dell'Unione e offrendo pertanto a tutti gli operatori la possibilità di pari opportunità di ripresa, in una continua battaglia per la sopravvivenza.
3.6. Sovraccapacità strutturali
(130)
Alcune parti interessate hanno dichiarato che il pregiudizio dell'industria dell'Unione, essenzialmente produttori di acciaio integrati verticalmente, non è stato causato dalle importazioni dalla RPC, ma da problemi strutturali dell'industria siderurgica dell'UE, quali la sovraccapacità. È stato inoltre sostenuto che il consolidamento dell'industria siderurgica verificatosi prima del periodo considerato aveva determinato una sovraccapacità e che il pregiudizio subito è stato una conseguenza del numero eccessivo di impianti di produzione.
(131)
Difatti, la produzione dei prodotti di acciaio a rivestimento organico è ad alta intensità di capitale e i costi fissi dell'industria sono relativamente elevati. Tuttavia, non si può concludere che il consolidamento dell'industria siderurgica verificatosi prima del periodo considerato abbia determinato una sovraccapacità. Si deduce che dopo un lieve incremento della capacità installata nel 2009, l'industria ha diminuito la sua capacità nel 2010 e nuovamente nel PI. Il livello di capacità durante il PI è stato inferiore rispetto al consumo effettivo del 2008, l'anno che ha preceduto quello in cui sono stati risentiti tutti gli effetti della crisi economica. I consumi nell'UE non sono ancora tornati ai livelli del 2008.
(132)
Inoltre, dalle risultanze dell'inchiesta è emerso che l'effetto negativo delle sovraccapacità può essere attribuito solo in misura limitata ai produttori dei prodotti di acciaio a rivestimento organico dell'UE. In primo luogo, dall'inchiesta è emerso che l'industria dell'Unione si sta ovviamente adoperando per sostenere l'efficienza. Le spese generali, amministrative e di vendita sono state ridotte considerevolmente, con un calo del 34 %, e la produttività è aumentata dell'8 % per l'industria nel suo complesso e del 6 % per le società incluse nel campione. In secondo luogo, il perdurare degli investimenti nelle linee di produzione e la flessibilità nel loro utilizzo per la produzione di altri prodotti hanno consentito di realizzare economie di scala e ridurre i costi fissi finali. Pertanto, tenendo conto di una riduzione dell'utilizzo degli impianti delle società inserite nel campione pari al 18 % nel corso del periodo considerato, i costi medi della produzione sono aumentati solo del 9 %, includendo i costi delle materie prime. Non si può quindi concludere che le sovraccapacità possano inficiare il nesso di causalità. Pertanto, tale argomentazione viene respinta in via provvisoria.
4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(133)
È stato dimostrato che nel periodo considerato, in particolare nel periodo dal 2009 fino al PI, si è verificato un aumento sostanziale del volume e della quota di mercato delle importazioni in dumping dalla RPC. È emerso che tali importazioni mantenevano prezzi costantemente inferiori a quelli praticati dall'industria dell'Unione sul mercato dell'UE, e in particolare nel corso del PI.
(134)
Tale aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni in dumping a basso prezzo dalla RPC ha coinciso con l'andamento negativo della situazione economica dell'industria dell'Unione. La situazione è ulteriormente peggiorata nel corso del PI, quando, nonostante la rispesa del consumo, l'industria dell'Unione non è stata in grado di riconquistare la quota di mercato perduta e la redditività e altri indicatori finanziari, come il flusso di cassa e l'utile sul capitale investito, rimasti fermi ai livelli registrati nel corso del 2010, nonché l'occupazione, hanno raggiunto i livelli più bassi.
(135)
Dall'esame degli altri fattori noti che hanno potuto arrecare pregiudizio all'industria dell'Unione è emerso che detti fattori non sono tali da inficiare il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(136)
In base all'analisi di cui sopra, che distingue e separa chiaramente gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione dagli effetti pregiudizievoli delle esportazioni in dumping, si è concluso provvisoriamente che le importazioni in dumping dalla RPC hanno causato un grave pregiudizio all'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
F. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Osservazioni preliminari
(137)
In conformità dell'articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se, nonostante la conclusione provvisoria relativa alle pratiche pregiudizievoli di dumping, vi fossero fondati motivi per concludere che non è nell'interesse dell'Unione prendere provvedimenti provvisori in questo caso particolare. L'analisi dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
2. Interesse dell'industria dell'Unione
(138)
Nel complesso, l'industria dell'Unione è costituita da 22 produttori noti che, secondo Eurofer, rappresentano tutta la produzione dei prodotti di acciaio a rivestimento organico dell'Unione. I produttori sono stabiliti in diversi Stati membri dell'Unione e contano oltre 5 400 dipendenti diretti nel settore del prodotto in esame.
(139)
Nessuno dei produttori si è opposto all'apertura dell'inchiesta. Come mostrato in precedenza negli indicatori macroeconomici, l'intera industria dell'UE ha registrato un deterioramento della propria situazione subendo al contempo gli effetti negativi delle importazioni oggetto di dumping.
(140)
L'industria dell'Unione ha subito un notevole pregiudizio a causa delle importazioni in dumping originarie della RPC. Si ricorda che tutti gli indicatori di pregiudizio hanno registrato un andamento negativo durante il periodo considerato. In particolare, sono stati fortemente colpiti gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dei produttori dell'Unione che hanno collaborato all'inchiesta, per esempio la redditività e l'utile sul capitale investito. In assenza di provvedimenti, un ulteriore peggioramento della situazione economica dell'industria dell'Unione sembra molto probabile.
(141)
Si prevede che l'istituzione di dazi antidumping provvisori ristabilirà condizioni commerciali eque sul mercato dell'Unione, consentendo all'industria dell'Unione di allineare i prezzi dei prodotti di acciaio a rivestimento organico in modo da riflettere i costi delle varie componenti e le condizioni di mercato. Si può inoltre prevedere che l'istituzione di misure provvisorie consentirà all'industria dell'Unione di recuperare almeno in parte la quota di mercato perduta nel corso del periodo considerato, con una ripercussione positiva sulla sua redditività e sulla situazione finanziaria complessiva.
(142)
Se non venissero istituite misure, sarebbero probabili ulteriori perdite di quota di mercato e diminuirebbe la redditività dell'industria dell'Unione. Una simile situazione sarebbe insostenibile a medio e lungo termine. È probabile, inoltre, che alcuni produttori individuali debbano chiudere gli impianti di produzione, in quanto hanno registrato notevoli perdite nel corso del periodo considerato. In considerazione delle perdite subite e degli ingenti investimenti effettuati nella produzione all'inizio del periodo considerato, si prevede che in assenza di provvedimenti la maggior parte dei produttori dell'Unione non sarà in grado di ammortizzare i propri investimenti.
(143)
Si conclude pertanto in via provvisoria che l'imposizione di dazi antidumping sarebbe nell'interesse dell'industria dell'Unione.
3. Interesse degli utilizzatori e degli importatori
(144)
Come indicato al considerando 10, cinque importatori si sono manifestati, ma solo due hanno risposto al questionario. Di circa 100 utilizzatori elencati nella denuncia, 19 si sono manifestati dichiarandosi interessati al procedimento. Successivamente, dieci società hanno fornito risposte al questionario.
(145)
Gli utilizzatori e gli importatori più attivi hanno presentato comunicazioni scritte comuni e, nel corso dell'inchiesta, si sono svolte diverse audizioni. Di seguito vengono esaminate le loro principali argomentazioni in merito all'istituzione di misure.
3.1. Concorrenza sul mercato dell'UE
(146)
È stato sostenuto che il mercato di prodotti di acciaio a rivestimento organico dell'UE non è stato sufficientemente competitivo e che le importazioni dalla RPC sono state necessarie per concedere maggiore potere contrattuale alle società importatrici e utilizzatrici di tali prodotti. È stato altresì suggerito che l'industria dell'Unione avrebbe partecipato al regime oligopolistico per il controllo del mercato. L'inchiesta nella fase provvisoria non ha confermato queste affermazioni ed è inoltre emerso che i produttori dell'Unione competevano sullo stesso mercato e spesso effettuavano vendite agli stessi acquirenti o alle imprese di costruzione dell'altra parte. Considerando che non è stato fornito alcun elemento di prova oltre alle denunce soggettive in merito alle difficoltà riscontrate nelle trattative sui prezzi, che oltre ai cinque gruppi di produttori dell'Unione denunzianti, altri 11 produttori dei prodotti di acciaio a rivestimento organico, alcuni dei quali di dimensioni molto grandi, operano nell'UE, i, nonché la gamma di altre fonti di importazione, questa obiezione non sembra motivata e viene respinta in via provvisoria.
3.2. Scarsità degli approvvigionamenti
(147)
È stato altresì sostenuto che l'istituzione di misure sulle importazioni cinesi creerebbe una scarsità di prodotti di acciaio a rivestimento organico sul mercato dell'UE. Tuttavia, considerando l'ampia gamma di fonti di approvvigionamento descritta in precedenza, nonché la sovraccapacità di produzione dell'industria dell'Unione, appare improbabile che possa verificarsi una tale scarsità. Pertanto, l'argomentazione viene respinta in via provvisoria.
3.3. Conclusione sugli interessi degli utilizzatori e degli importatori
(148)
I dieci utilizzatori che hanno collaborato all'inchiesta hanno rappresentato il 7 % delle importazioni totali dalla Cina durante il PI. Dall'inchiesta è emerso che tutti gli utilizzatori mantengono diverse fonti di approvvigionamento. In media, gli acquisti dalla Cina hanno rappresentato circa il 15 % dei loro acquisti totali di prodotti di acciaio a rivestimento organico; inoltre, è stato rilevato che i volumi più consistenti sono stati acquistati dai produttori dell'UE (73 %) e il 12 % è stato importato da altri paesi terzi. Difatti, dal momento che il prodotto in esame è ampiamente standardizzato, l'importanza di vincolare l'acquirente è piuttosto relativa e sia gli utilizzatori sia gli importatori possono abbastanza facilmente cambiare le fonti di approvvigionamento quando è interessata la qualità del prodotto.
(149)
Dall'inchiesta è emerso che tutti gli utilizzatori che hanno collaborato, eccetto uno, sono stati attivi nel settore che impiega il prodotto in esame e la loro redditività durante il PI ha oscillato tra l'1 e il 13 %, a seconda della società. Inoltre, la redditività di queste società non dipendeva in misura considerevole dalle importazioni del prodotto in esame originario della RPC.
(150)
Sulla base delle risposte al questionario ricevute dagli utilizzatori, è stato stimato il probabile effetto delle misure proposte. Pertanto, anche nell'improbabile peggiore delle ipotesi per gli utilizzatori che hanno collaborato all'inchiesta, ossia l'impossibilità di trasferire l'aumento dei prezzi e la necessità di importare dalla Cina i volumi precedenti, l'impatto del livello dei dazi sul costo di produzione determinerebbe un aumento compreso tra l'1 e il 5 %, mentre sulla redditività potrebbe implicare una riduzione compresa tra 1 e 2,8 punti percentuali per la maggior parte delle importazioni e di circa 4 punti percentuali per le importazioni soggette a un dazio residuo. Tuttavia, lo scenario più probabile è un impatto notevolmente inferiore; dal momento che le importazioni dalla Cina rappresentano una quota alquanto limitata dell'attività degli utilizzatori, si può prevedere che l'aumento dei costi derivante dalle misure antidumping si ripercuoterà in modo relativamente semplice. Inoltre, considerato che oltre a molti produttori dell'UE sono disponibili importanti fonti di importazione alternative, non soggette ad alcuna misura, per esempio India e Corea del Sud, si prevede che, in seguito all'istituzione di misure, anche i prezzi del mercato terranno conto di questi fattori.
(151)
I due importatori che hanno collaborato all'inchiesta rappresentavano circa il 6 % delle importazioni totali dalla Cina durante il PI, anche se non è stato comunicato l'esatto importo conformemente all'articolo 19 del regolamento di base. Analogamente a quanto affermato per gli utilizzatori, anche gli importatori hanno mantenuto diverse fonti di approvvigionamento oltre alla RPC. È stato accertato inoltre che le misure inciderebbero probabilmente più sulla redditività degli importatori che su quella degli utilizzatori, se essi dovessero mantenere la struttura delle importazioni applicata durante il PI. Tuttavia, nella pratica gli importatori in qualità di commercianti tendono a essere anche più flessibili degli utilizzatori e molto probabilmente passeranno per primi alle fonti di approvvigionamento alternative.
(152)
Va inoltre considerato, in questo contesto, che parte del vantaggio derivante dalle importazioni cinesi dal lato dell'utilizzatore e dell'importatore è effettivamente generato e reso possibile dalla sleale discriminazione nei prezzi esercitata dagli esportatori cinesi e non da un naturale vantaggio concorrenziale. Ripristinando pertanto le condizioni di parità sul mercato dell'UE attraverso la correzione della distorsione commerciale derivante dalle importazioni oggetto di dumping, il mercato dei prodotti di acciaio a rivestimento organico sarà effettivamente in grado di tornare a dinamiche sicure e orientate dall'economia di mercato, nonché all'evoluzione dei prezzi, senza creare condizioni sfavorevoli per altri operatori (utilizzatori, produttori, consumatori finali) che non sono immediatamente in grado di trarre vantaggio dalle importazioni in dumping.
4. Conclusione sull'interesse dell'Unione
(153)
Visto quanto precede, si conclude provvisoriamente che, in base alle informazioni disponibili relative all'interesse dell'Unione, non esistono ragioni valide che si oppongano all'istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni del prodotto in esame originario della RPC.
G. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(154)
Viste le conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, è opportuno istituire misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino a recare pregiudizio all'industria dell'Unione.
(155)
Per stabilire il livello delle misure si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell'importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(156)
Nel calcolo dell'importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all'industria dell'Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che una società dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni in dumping, sulle vendite del prodotto simile nell'Unione. Si ritiene che il profitto che potrebbe essere realizzato in assenza di importazioni in dumping dovrebbe basarsi sull'anno 2008, quando le importazioni cinesi erano meno presenti sul mercato dell'Unione. Si può perciò considerare un margine di utile del 6,7 % sul fatturato come il minimo che l'industria dell'Unione avrebbe potuto ottenere in assenza di pratiche di dumping pregiudizievoli.
(157)
Su tale base è stato calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l'industria dell'Unione. Il prezzo non pregiudizievole è stato ottenuto sommando al costo di produzione il margine di profitto summenzionato del 6,7 %.
(158)
L'aumento di prezzo necessario è stato determinato confrontando il prezzo all'importazione medio ponderato dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato, debitamente adeguato ai costi all'importazione e ai dazi doganali, e il prezzo non pregiudizievole dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione nel PI. L'eventuale differenza risultante dal confronto è stata quindi espressa in percentuale del valore CIF all'importazione dei tipi confrontati.
2. Misure provvisorie
(159)
In considerazione di quanto precede si ritiene che, conformemente all'articolo 7, paragrafo 2 del regolamento di base, debbano essere istituiti dazi antidumping provvisori sulle importazioni originarie della RPC al livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio, secondo la regola del dazio inferiore.
(160)
Le aliquote del dazio antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base ai risultati della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l'inchiesta per le società interessate. Di conseguenza tali aliquote di dazio (contrariamente al dazio nazionale applicabile a "tutte le altre società") si applicano esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della RPC fabbricati da queste società, cioè dai soggetti di diritto citati. Alle importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra impresa non espressamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, compresi i soggetti giuridici collegati a quelle espressamente citate, non possono applicarsi tali aliquote, cosicché vale l'aliquota del dazio applicabile a "tutte le altre imprese".
(161)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio, in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o all'istituzione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate alla Commissione (7) complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l'indicazione di eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all'esportazione, collegati ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Il regolamento potrà all'occorrenza essere modificato aggiornando l'elenco delle imprese che beneficiano di aliquote di dazio individuali.
(162)
Ai fini di una corretta applicazione del dazio antidumping, il livello del dazio residuo non deve essere applicato solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno effettuato alcuna esportazione verso l'Unione durante il PI.
(163)
Sulla base di tali considerazioni, i margini di dumping e pregiudizio fissati e le aliquote del dazio provvisorio sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Dazio provvisorio
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd e Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China e Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Altre società che hanno collaborato all'inchiesta
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Tutte le altre società
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. DISPOSIZIONE FINALE
(164)
Ai fini di una corretta gestione, occorre fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate nel termine specificato nell'avviso di apertura possano presentare le proprie osservazioni per iscritto e chiedere un'audizione. È inoltre opportuno precisare che le conclusioni relative all'istituzione dei dazi esposte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e potrebbe essere necessario riesaminarle in vista dell'adozione di eventuali misure definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di determinati prodotti di acciaio a rivestimento organico, ossia i prodotti laminati piatti di acciaio legato e non legato (escluso l'acciaio inossidabile) dipinti, verniciati o rivestiti di materie plastiche almeno su un lato, esclusi i pannelli sandwich del tipo utilizzato per le applicazioni edili e costituiti da due lamiere esterne in metallo con un'anima stabilizzante di materiale isolante inserita tra loro ed esclusi i prodotti con un rivestimento finale in polvere di zinco (vernice ricca di zinco contenente in peso il 70 % o più di zinco) attualmente classificabili ai codici NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ed ex 7226 99 70 (codici TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 e 7226997091) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto CIF franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sottoelencate è la seguente:
Società
Dazio
Codice addizionale TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Tutte le altre società
57,8 %
B999
3. L'applicazione delle aliquote del dazio antidumping provvisorio specificate per le società di cui al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti indicati all'allegato. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l'aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
4. L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
5. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in tema di dazi doganali.
Articolo 2
1. Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e delle considerazioni in base a cui è stato adottato il presente regolamento, presentare osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
2. A norma dell'articolo 21, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono presentare osservazioni sull'applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 18 settembre 2012