PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/309 DELLA COMMISSIONE
del 26 febbraio 2015
che istituisce un dazio compensativo definitivo e dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di trote iridee o arcobaleno originarie della Turchia
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell'11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l'articolo 15,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure provvisorie
(1)
La Commissione europea («la Commissione») ha istituito un dazio compensativo provvisorio sulle importazioni di trote iridee o arcobaleno originarie della Turchia con il regolamento di esecuzione (UE) n. 1195/2014 (2) («il regolamento provvisorio»).
(2)
La Commissione ha avviato l'inchiesta in seguito a una denuncia presentata il 3 gennaio 2014 dalla Danish Aquaculture Association («il denunziante») per conto di produttori che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale di trote iridee o arcobaleno dell'Unione tramite un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea («avviso di apertura») (3). Come indicato al considerando 1 del regolamento provvisorio, l'avviso di apertura è stato oggetto di una rettifica pubblicata nella Gazzetta ufficiale il 4 settembre 2014 («la rettifica») (4).
2. Periodo dell'inchiesta e periodo in esame
(3)
Come indicato al considerando 23 del regolamento provvisorio, l'inchiesta relativa alla sovvenzione e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2013 e il 31 dicembre 2013 («il periodo dell'inchiesta»). L'analisi delle tendenze utili per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e la fine del periodo dell'inchiesta («il periodo in esame»).
3. Fase successiva della procedura
(4)
In seguito alla divulgazione dei principali fatti e delle considerazioni in base ai quali è stato istituito un dazio compensativo provvisorio («la divulgazione delle conclusioni provvisorie»), varie parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto la possibilità di essere sentite.
(5)
L'associazione degli esportatori dell'Egeo («AEA») ha chiesto un'audizione con il consigliere-auditore nei procedimenti in materia commerciale («il consigliere-auditore»). L'audizione si è svolta il 26 novembre 2014. La presunta modifica della definizione del prodotto mediante rettifica, l'inclusione della trota iridea o arcobaleno affumicata nella definizione del prodotto e il calcolo della rappresentatività sono stati oggetto dell'audizione. L'8 gennaio 2015 si è svolta una seconda audizione con il consigliere-auditore. Oltre alle questioni oggetto dell'audizione del 26 novembre 2014, sono stati discussi la metodologia usata per l'analisi del pregiudizio e l'approccio proposto per quanto riguarda gli impegni.
(6)
Le osservazioni presentate oralmente e per iscritto dalle parti interessate sono state esaminate e, ove opportuno, le conclusioni provvisorie sono state modificate di conseguenza.
(7)
La Commissione ha informato tutte le parti dei fatti principali e delle considerazioni in base ai quali intendeva istituire un dazio compensativo provvisorio sulle importazioni di trote iridee o arcobaleno originarie della Turchia e disporre la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori («la divulgazione delle conclusioni definitive»). A tutte le parti è stato concesso un periodo entro il quale presentare le loro osservazioni sulla divulgazione delle conclusioni definitive.
(8)
Le osservazioni presentate dalle parti interessate sono state esaminate e, quando pertinenti, tenute in considerazione.
4. Campionamento
(9)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie l'AEA, riferendosi alla rettifica dell'avviso di apertura menzionata nel considerando 2, ha affermato che mediante la citata rettifica la Commissione ha esteso la definizione del prodotto. Non era da escludere che, a causa della presunta estensione, alcuni esportatori turchi non si fossero manifestati al momento dell'apertura del procedimento e non avessero compilato il formulario di campionamento. Il campione dei produttori esportatori potrebbe quindi non essere più rappresentativo. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha ribadito la propria osservazione senza fornire ulteriori giustificazioni o spiegazioni.
(10)
Diciotto gruppi di produttori esportatori della Turchia hanno fornito le informazioni richieste e hanno acconsentito ad essere inclusi nel campione. Come indicato al considerando 14 del regolamento provvisorio, il volume totale di esportazioni nell'Unione dichiarato da tali società durante il 2013 rappresenta la totalità delle esportazioni dalla Turchia verso l'Unione. Come indicato al considerando 15 del regolamento provvisorio, la Commissione ha selezionato un campione di quattro gruppi di produttori esportatori in base al massimo volume rappresentativo delle esportazioni nell'Unione, conformemente all'articolo 27, paragrafo 1, del regolamento di base. Il campione rappresenta il 64 % delle esportazioni del prodotto in esame verso l'Unione. Il campione è pertanto rappresentativo e le argomentazioni dell'AEA a tale riguardo sono state respinte.
(11)
In assenza di ulteriori osservazioni relative al campionamento, si confermano i considerando da 9 a 17 del regolamento provvisorio.
5. Esame individuale
(12)
Undici società o gruppi di società hanno richiesto un esame individuale ai sensi dell'articolo 27, paragrafo 3, del regolamento di base.
(13)
La Commissione ha respinto tali richieste in quanto il numero di produttori esportatori è talmente elevato da rendere l'esame dei singoli casi indebitamente gravoso e da impedire la tempestiva conclusione dell'inchiesta.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(14)
Come indicato al considerando 24 del regolamento provvisorio, il prodotto in esame è la trota iridea o trota arcobaleno (Oncorhynchus mykiss):
-
viva, di peso uguale o inferiore a 1,2 kg l'una, oppure
-
fresca, refrigerata, congelata e/o affumicata:
-
intera (con testa), con o senza branchie, eviscerata o no, di peso uguale o inferiore a 1,2 kg l'una, oppure
-
senza testa, con o senza branchie, eviscerata o no, di peso uguale o inferiore a 1 kg l'una, oppure
-
in filetti di peso uguale o inferiore a 400 g l'uno,
originaria della Turchia e attualmente classificata ai codici NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ed ex 0305 43 00 («il prodotto in esame»).
(15)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, come già indicato al considerando 9, una parte interessata ha affermato che mediante la rettifica la Commissione ha esteso la definizione del prodotto dell'inchiesta, cosa che sarebbe stata confermata dall'articolo 1, paragrafo 1, del regolamento provvisorio. Tale parte ha affermato che una simile estensione della definizione del prodotto è illegittima. Ha inoltre sostenuto che le parti interessate avrebbero dovuto essere consultate in merito alla presunta estensione della definizione del prodotto. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha ribadito la propria osservazione senza fornire ulteriori giustificazioni o spiegazioni.
(16)
Come indicato al considerando 25 del regolamento provvisorio, la rettifica non ha riguardato la definizione del prodotto, ma è stata puramente redazionale. La definizione del prodotto comprendeva pertanto sin dall'inizio trote iridee o arcobaleno suddivise in porzioni e in tutte le presentazioni. Nel corso dell'inchiesta è emerso che la descrizione delle diverse presentazioni rientranti nella definizione del prodotto era ambigua e sussistevano alcune incongruenze tra le varie versioni linguistiche pubblicate nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea che richiedevano un chiarimento. L'interpretazione letterale della definizione del prodotto, ad esempio, avrebbe implicato che si evisceravano pesci vivi. Poiché, nonostante l'errore materiale, tutte le parti interessate cui è stato richiesto di compilare i relativi questionari hanno comunicato tutti i tipi di prodotto, si è concluso che esisteva un'interpretazione comune secondo la quale tutti i tipi di prodotto erano inclusi nella definizione fin dall'avvio del presente procedimento. Le parti interessate sono state informate immediatamente per posta elettronica a seguito della pubblicazione della rettifica, ma nessuna di esse ha presentato osservazioni o ha denunciato una violazione dei propri diritti di difesa. Nel corso dell'inchiesta i produttori esportatori avevano inoltre notificato alla Commissione tutte le presentazioni prodotte rientranti nella definizione del prodotto. Le argomentazioni della parte a tale riguardo sono state pertanto respinte.
(17)
Due parti interessate hanno ribadito che la trota affumicata dovrebbe essere esclusa dalla definizione del prodotto. Tali parti hanno contestato la conclusione della Commissione di cui al considerando 29 del regolamento provvisorio secondo cui le diverse presentazioni («viva», «refrigerata», «congelata» o «affumicata») che rientrano nella definizione del prodotto in esame condividono le stesse caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche fondamentali; tali parti hanno nuovamente fatto riferimento a due precedenti inchieste antidumping relative ad altri prodotti ittici (trote grosse arcobaleno e salmoni) concluse rispettivamente nel 2004 (5) e nel 2005 (6), in cui i prodotti affumicati non rientravano nella definizione del prodotto. Le parti hanno presentato informazioni sugli effetti del processo di affumicatura, secondo le quali tale processo altererebbe le caratteristiche di cui sopra. Hanno inoltre ribadito che la struttura dei costi dei filetti affumicati era notevolmente diversa da quella di altre presentazioni e che il processo di produzione dei filetti affumicati comportava costi di affumicatura significativi.
(18)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, l'AEA ha affermato che la Commissione non ha fornito delucidazioni in merito alle somiglianze riscontrate tra le caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche di base della trota affumicata e della trota non affumicata. L'AEA ha sostenuto inoltre di avere fornito prove atte a dimostrare che la trota affumicata presenta una diversa struttura chimica, diversi caratteri organolettici e diverso valore nutrizionale rispetto alla trota non affumicata.
(19)
Nonostante gli effetti del processo di affumicatura, la Commissione ha ritenuto che le caratteristiche di base di cui al considerando 29 del regolamento provvisorio rimangono simili e non giustificano l'esclusione dei prodotti affumicati dalla definizione del prodotto. Diversamente da quanto affermato dall'AEA, il prodotto (cioè la trota destinata al consumo umano in diverse presentazioni) mantiene le sue caratteristiche e le sue qualità nutrizionali e chimiche di base anche quando viene affumicato. Le informazioni relative agli effetti del processo di affumicatura presentate dalle parti non hanno dimostrato che le caratteristiche di base di cui sopra risulterebbero essenzialmente alterate in seguito al processo di affumicatura. La questione è stata inoltre discussa durante le audizioni con il consigliere-auditore di cui al considerando 5. Tutte le categorie del prodotto in esame (compresa la trota affumicata) rientrano nel capitolo 3 della nomenclatura combinata (7) e sono chiaramente differenziate dai preparati di pesce di cui al capitolo 16 di tale nomenclatura. Per quanto riguarda le diverse strutture dei costi, le parti interessate non hanno suffragato ulteriormente la loro argomentazione. Come già indicato al considerando 30 del regolamento provvisorio, l'inchiesta ha inoltre dimostrato che la struttura dei costi dei filetti affumicati era effettivamente simile a quella di altre presentazioni. Il principale elemento di costo, che rappresentava più del 50 % del costo totale di ciascuna presentazione, era il costo di allevamento, costituito essenzialmente dal costo del mangime (farina di pesce e olio di pesce), dell'energia e delle uova o novellame. In ogni caso, come indicato ai considerando 112 e 113 del regolamento provvisorio, il calcolo della sottoquotazione è stato effettuato confrontando i prezzi per tipo di prodotto. Infine, come già indicato al considerando 31 del regolamento provvisorio, le inchieste precedenti non hanno riscontrato né specificamente concluso che i prodotti affumicati dovrebbero essere esclusi dalla definizione del prodotto. Le argomentazioni al riguardo sono state pertanto respinte.
(20)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, l'AEA e il governo della Turchia («GDT») hanno ribadito che l'inclusione della trota affumicata nella definizione del prodotto dell'inchiesta attuale sarebbe in contrasto con la prassi precedente e che la Commissione non ha fornito spiegazioni sufficienti in merito al suo cambio di direzione rispetto alla prassi precedente.
(21)
Come già indicato al considerando 31 del regolamento provvisorio, le inchieste precedenti non hanno riscontrato né specificamente concluso che i prodotti affumicati dovrebbero essere esclusi dalla definizione del prodotto. Infatti, poiché le denunce nel quadro di tali inchieste precedenti non riguardavano i prodotti affumicati, la Commissione non ha esaminato la possibilità di includere tali prodotti nel campo di applicazione delle inchieste nel caso ipotetico in cui essi fossero stati inseriti nella denuncia. L'argomentazione secondo cui l'inchiesta attuale si è discostata dalla prassi precedente è incorretta ed è pertanto respinta.
(22)
In mancanza di ulteriori osservazioni riguardo al prodotto in esame o al prodotto simile, si confermano i considerando da 24 a 32 del regolamento provvisorio.
C. SOVVENZIONE
1. Aiuti pubblici agli investimenti nel settore dell'acquacoltura
(23)
In mancanza di osservazioni sugli aiuti pubblici agli investimenti nel settore dell'acquacoltura, si confermano i considerando da 38 a 49 del regolamento provvisorio.
2. Sovvenzioni dirette e indirette concesse ai produttori di trote
(24)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, un produttore esportatore incluso nel campione e il GDT hanno contestato la metodologia utilizzata dalla Commissione per calcolare l'importo medio delle sovvenzioni indirette, la quale teneva conto solo della produzione di trote che beneficia di sovvenzioni dirette. Hanno richiesto che la Commissione utilizzi le cifre relative alla produzione totale di trote nelle acque interne, pubblicate dall'Istituto statistico della Turchia (8) nel settembre 2014. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, entrambe le parti hanno ribadito la propria argomentazione. Nonostante i dati relativi alla produzione totale di trote nelle acque interne in Turchia durante il periodo dell'inchiesta siano stati presentati dopo le visite di verifica, la Commissione ritiene che siano attendibili; tale argomentazione è stata pertanto accolta.
(25)
Di conseguenza, l'importo medio delle sovvenzioni indirette calcolato in rapporto agli acquisti effettuati da due produttori esportatori inclusi nel campione a fornitori indipendenti è stato modificato da 0.60 lire turche (TRY) a 0.51 TRY per kg in base a «equivalenti pesci interi», secondo il seguente calcolo:
-
totale delle sovvenzioni accordate a livello nazionale, come comunicato dal GDT in risposta al questionario,
-
meno l'importo delle sovvenzioni dirette ricevute dai produttori esportatori inclusi nel campione (Özpekler, Kilic, GMS),
-
meno la tassa dello 0,2 % trasferita ai sindacati, come presupposto giuridico per ricevere le sovvenzioni dirette.
Tale importo è stato poi diviso per la produzione totale di trote nelle acque interne meno la produzione di trote dei produttori esportatori inclusi nel campione (Özpekler, Kilic, GMS), come comunicato dal GDT in risposta al questionario.
(26)
Pertanto, l'importo medio delle sovvenzioni per kg sulla base di«equivalenti pesci interi» per i produttori esportatori inclusi nel campione si fondava sull'importo delle sovvenzioni dirette ricevuto per l'attività di produzione e, se del caso, sull'importo medio delle sovvenzioni accordate dal GDT (cioè 0.51 TRY per kg in base a «equivalenti pesci interi» per gli acquisti a fornitori indipendenti). Il vantaggio complessivo è stato espresso in percentuale del valore cif.
(27)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, un produttore esportatore incluso nel campione ha proposto un metodo leggermente diverso per calcolare l'importo delle sovvenzioni per l'acquisto di materia prima da altri produttori esportatori inclusi nel campione. La Commissione ha accolto tale proposta e ha aggiornato di conseguenza la tabella sotto riportata al considerando 33.
(28)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie e poi di quelle definitive, due produttori esportatori inclusi nel campione hanno affermato che la Commissione ha compensato l'importo delle sovvenzioni dirette da loro ricevute, ma non il vantaggio effettivo. Gli importi ricevuti costituirebbero tuttavia redditi imponibili. L'imposta sulle società applicabile in Turchia, pari al 20 %, dovrebbe pertanto essere detratta dall'importo totale delle sovvenzioni dirette ricevute. L'articolo 7, paragrafo 1, lettera a), del regolamento di base suggerirebbe che le «tasse di domanda o altre spese necessarie per avere accesso alla sovvenzione o per riceverla» dovrebbero essere detratte dall'importo del vantaggio. I produttori esportatori erano del parere che il pagamento delle imposte applicabili sul reddito delle società fosse un presupposto per ricevere i fondi a loro destinati e che tale pagamento dovesse quindi essere inserito nelle «altre spese» necessarie per avere accesso alla sovvenzione o per riceverla.
(29)
La Commissione ha respinto tale argomentazione. Nel regolamento di base non sussiste alcuna base giuridica che giustifichi la metodologia proposta. Le imposte non si possono considerare spese a norma dell'articolo 7, paragrafo 1, lettera a), del regolamento di base. Il pagamento dell'imposta sul reddito delle società è un obbligo a norma del diritto tributario turco che si applica a tutte le imprese a prescindere dal fatto che ricevano sovvenzioni. Contrariamente all'opinione dei produttori esportatori, l'effettiva produzione del prodotto in esame è un presupposto per ricevere i fondi, non il pagamento delle imposte sul reddito delle società.
(30)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie e poi di quelle definitive, due produttori esportatori inclusi nel campione hanno affermato che, visti i lunghi tempi di attesa per ricevere le sovvenzioni, essi incorrono nel frattempo in ingenti spese finanziarie. Per tenere conto di tali costi di finanziamento, si aspettano pertanto che la Commissione presenti un adeguamento al ribasso dell'importo del vantaggio ricevuto. A tale proposito, i produttori esportatori inclusi nel campione fanno riferimento al considerando 42 del regolamento provvisorio, in cui la Commissione ha rilevato un vantaggio sulla base dell'esenzione dall'IVA per l'acquisto di macchinari e ha quantificato tale vantaggio come «l'interesse da corrispondere ad una banca commerciale per il periodo che termina con il rimborso dell'IVA».
(31)
Tale argomentazione è priva di fondamento. Di fatto, gli organi amministrativi competenti devono istituire le procedure e i meccanismi di vigilanza necessari a gestire un regime di sovvenzioni di dimensioni così ingenti. È quindi normale che trascorra del tempo prima che le sovvenzioni siano accordate, nel quadro di un regime di sovvenzioni al quale hanno diritto molti allevatori nel settore dell'acquacoltura in Turchia. Tracciare un parallelo con il considerando 42 del regolamento provvisorio è fuorviante. Il vantaggio derivante dall'esenzione dell'IVA ivi descritto è un regime di sovvenzioni previsto dal GDT, mentre le eventuali spese finanziarie costituiscono dei costi accessori in cui si incorre abitualmente e per i quali il GDT non prevede alcun indennizzo.
(32)
In assenza di ulteriori osservazioni relative alle sovvenzioni dirette e indirette ai produttori, si confermano i considerando da 50 a 64 del regolamento provvisorio.
(33)
Tenendo conto delle osservazioni delle parti interessate in seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, i margini per le sovvenzioni dirette e indirette sono i seguenti:
Sovvenzioni dirette e indirette
Nome della società
Margine di sovvenzione
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Prestiti agevolati
(34)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie e poi di quelle definitive, un produttore esportatore incluso nel campione ha affermato che la Commissione ha considerato un prestito come una sovvenzione compensabile nonostante tale prestito fosse destinato ad un investimento non legato al prodotto in esame.
(35)
La Commissione ha respinto tale argomentazione. Nel corso dell'inchiesta si è accertato che il produttore esportatore di trota iridea o arcobaleno ha ricevuto tale prestito, compensabile in quanto specifico per il settore dell'acquacoltura. Il fatto che il regime di sovvenzioni in questione non sia riservato specificamente alla persona giuridica che fabbrica il prodotto in esame si considera irrilevante, nella misura in cui il programma è specifico di per sé e i suoi vantaggi possono essere messi in relazione con la fabbricazione del prodotto in esame. Questo è appunto il caso in esame, poiché il prestito agevolato ha ridotto il costo di finanziamento complessivo del produttore, con un conseguente vantaggio anche per il prodotto in esame. Non si è presentato alcun elemento di prova atto a dimostrare che i produttori esportatori interessati abbiano gestito le proprie risorse finanziarie in modo tale da evitare che la concessione del prestito si ripercuotesse sul costo di finanziamento complessivo della società.
(36)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, un altro produttore esportatore incluso nel campione ha affermato che la Commissione non ha assegnato correttamente il vantaggio di un prestito agevolato tra due persone giuridiche diverse appartenenti allo stesso gruppo, di cui solamente una produce il prodotto in esame.
(37)
La Commissione ha accolto tale argomentazione ed ha assegnato il vantaggio in base al fatturato delle rispettive persone giuridiche. Il vantaggio concesso per il prodotto in esame è praticamente irrilevante e pertanto non dovrebbe essere compreso nell'importo complessivo delle sovvenzioni.
(38)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie e poi di quelle definitive riguardo ai prestiti compensati, un produttore esportatore incluso nel campione ha contestato il calcolo del fatturato che la Commissione ha impiegato per l'assegnazione dei vantaggi alle esportazioni del prodotto in esame verso l'Unione. Tale produttore ha affermato che, al fine di calcolare il fatturato per determinare l'importo dei prestiti agevolati, le vendite all'esportazione del prodotto in esame dovrebbero essere divise per il fatturato totale della società, comprese le vendite di trote e di altri prodotti sia sul mercato locale che nell'UE.
(39)
La Commissione ha accolto tale argomentazione. Nonostante la nuova metodologia, i margini per i prestiti agevolati sono tuttavia rimasti uguali.
(40)
In assenza di ulteriori osservazioni relative ai prestiti agevolati, si confermano i considerando da 65 a 81 del regolamento provvisorio.
(41)
Tenendo conto delle osservazioni delle parti interessate in seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, i margini per i prestiti agevolati sono i seguenti:
Prestiti agevolati
Nome della società
Margine di sovvenzione
Özpekler
0,3 %
4. Pool di assicurazioni agricole e aliquote di contributo al pagamento del premio assicurativo
(42)
In assenza di osservazioni riguardo al pool di assicurazioni agricole e alle aliquote di contributo al pagamento del premio assicurativo, si confermano i considerando da 82 a 90 del regolamento provvisorio.
5. Sovvenzioni per servizi di consulenza
(43)
In assenza di osservazioni riguardo alle sovvenzioni per servizi di consulenza, si conferma il considerando 91 del regolamento provvisorio.
6. Sovvenzioni per il carburante e per la rottamazione delle navi da pesca
(44)
In assenza di osservazioni riguardo alle sovvenzioni per il carburante e per la rottamazione delle navi da pesca, si conferma il considerando 92 del regolamento provvisorio.
7. Calcolo dei margini di sovvenzione totali
(45)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, due società incluse nel campione hanno segnalato un errore materiale di arrotondamento nel calcolo dei margini di sovvenzione totali. La Commissione ha accolto tale argomentazione e ha aggiornato di conseguenza la tabella sotto riportata.
(46)
In assenza di osservazioni relative alla metodologia per calcolare i margini di sovvenzione totali, si conferma la metodologia di cui ai considerando da 93 a 98 del regolamento provvisorio.
(47)
Tenendo conto delle osservazioni dalle parti interessate, i margini di sovvenzione definitivi applicabili al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Nome della società
Margine di sovvenzione
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Media ponderata del campione
7,6 %
Margine di sovvenzione a livello nazionale
9,5 %
D. PREGIUDIZIO
1. Definizione dell'industria dell'Unione e della produzione dell'Unione
(48)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, una parte interessata ha affermato che la Commissione avrebbe escluso dalla produzione totale dell'Unione i dati dei produttori dell'Unione che si dedicavano alla trasformazione di pesci vivi acquistati da altri produttori dell'Unione. Tale parte ha affermato che l'industria della trasformazione del pesce dell'Unione era di fatto esclusa dall'inchiesta.
(49)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha ribadito le proprie osservazioni e ha indicato che la Commissione avrebbe dovuto eseguire i) un'analisi integrata basata sul totale della produzione combinata degli allevatori e dei trasformatori nell'Unione, oppure ii) un'analisi in due tempi basata inizialmente su un'analisi per segmenti relativa al pregiudizio da un lato per il segmento degli allevatori e dall'altro per quello dei trasformatori, seguita da un'analisi integrata dell'intera industria. La parte ha affermato che tali analisi sarebbero in linea con la giurisprudenza dell'OMC riguardo alla causa «CE - Salmone» (9), oltre che con la prassi precedente della Commissione (10). La parte non ha tuttavia fornito alcuna stima riguardo agli eventuali effetti delle metodologie alternative sull'analisi del pregiudizio. La stessa parte interessata ha infine affermato che la metodologia contraddice il fatto che le importazioni destinate a trasformazione ulteriore figurano sia nel volume delle importazioni sia nella produzione dell'Unione.
(50)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, anche il GDT ha sostenuto che i dati dei produttori dell'Unione che si dedicavano alla trasformazione di pesci vivi acquistati da altri produttori dell'Unione dovevano essere inclusi nella produzione totale dell'Unione.
(51)
Il GDT ha inoltre affermato che il volume della produzione utilizzato nell'analisi del pregiudizio è diverso quello utilizzato nell'analisi della rappresentatività ed è quindi potenzialmente erroneo. Il GDT ha inoltre ribadito la propria osservazione in merito ai presunti errori dell'analisi della rappresentatività.
(52)
L'inchiesta attuale copre tutti i produttori dell'Unione di trote vive, fresche, congelate, in filetti e affumicate. Come indicato al considerando 10 del regolamento provvisorio, il campione dei produttori dell'Unione copre le diverse fasi e i diversi tipi di produzione (produzione di trote vive, fresche, congelate, in filetti e affumicate) ed è stato considerato rappresentativo dell'industria dell'Unione. L'argomentazione esposta secondo cui l'industria della trasformazione del pesce è stata di fatto esclusa dall'analisi è incorretta e pertanto respinta.
(53)
Inoltre, non erano disponibili i dati che avrebbero permesso alla Commissione di eseguire un'analisi per segmenti delle diverse fasi e dei diversi tipi di produzione. Come indicato al considerando 10 del regolamento provvisorio inoltre, l'industria dell'Unione è estremamente frammentata con oltre 700 imprese di piccole e medie dimensioni, ed era quindi impossibile per la Commissione raccogliere dati relativi ai diversi segmenti. L'analisi per segmenti proposta non era quindi realizzabile in questo caso.
(54)
Infine, la decisione di includere le importazioni destinate a trasformazione ulteriore nell'importo della produzione aveva per obiettivo ottenere una migliore stima del volume della produzione. In ogni caso, le importazioni del prodotto in esame (escluse le trote affumicate) destinate a trasformazione ulteriore rappresentavano meno del 3 % della produzione totale dell'Unione calcolata con tale metodologia; il ricorso ad una metodologia alternativa per escludere tali importazioni dall'importo della produzione dell'Unione non avrebbe quindi comportato alcun impatto significativo su tale indicatore di pregiudizio.
(55)
La differenza nel volume della produzione calcolato ai fini dell'analisi della rappresentatività e di quella del pregiudizio si deve al fatto che sono emerse informazioni più precise durante l'inchiesta, mentre l'analisi della rappresentatività si basava su una valutazione prudente delle prove prima facie disponibili durante tale analisi. La Commissione ha anche risposto alle domande specifiche del GDT in merito all'analisi della rappresentatività tramite una comunicazione individuale inviata il 18 dicembre 2014 e durante l'audizione con il consigliere-auditore l'8 gennaio 2015. L'argomentazione secondo cui il volume della produzione utilizzato nell'analisi del pregiudizio è potenzialmente erroneo a causa della differenza di fonti tra l'analisi della rappresentatività e quella del pregiudizio è pertanto respinta.
(56)
Come indicato al considerando 123 del regolamento provvisorio, il volume della produzione si basava su dati ottenuti dalla Federazione europea degli acquacoltori («FEAP»); tali dati sono raccolti su base franco fabbrica e si riferiscono a pesci vivi raccolti in ciascuno Stato membro. La quota delle importazioni destinate a trasformazione ulteriore è stata aggiunta al volume di produzione dell'Unione di pesci vivi sulla base di informazioni raccolte e verificate durante l'inchiesta. Dato che il volume della produzione è calcolato in base a «equivalenti pesci interi», è indifferente calcolarlo in base alla prima presentazione commerciale (cioè «pesce»«vivo») o in base all'ultima presentazione commerciale possibile (cioè pesce «trasformato»). Se il volume del pesce trasformato fosse stato aggiunto al volume del pesce vivo, come suggerito dalla parte interessata, ciò avrebbe comportato un doppio conteggio. Anche se il volume totale della produzione si basa principalmente sui dati relativi alla produzione di pesce vivo al fine di evitare un doppio conteggio, la metodologia impiegata non escludeva altri tipi di produzione dell'Unione (come la produzione di trote fresche, congelate, in filetti e affumicate) e i fattori di pregiudizio si riferiscono a tutta l'industria dell'Unione, vale a dire sia il pesce vivo sia l'ulteriore trasformazione. Pertanto, contrariamente a quanto sostenuto da tale parte, la metodologia impiegata per determinare il volume totale della produzione dell'Unione non escludeva l'industria di trasformazione delle trote. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
(57)
In ogni caso, anche se la metodologia proposta dalla parte interessata fosse stata accettata e i dati dei produttori dell'Unione che si dedicavano alla trasformazione di pesci vivi fossero stati aggiunti ai dati dei produttori dell'Unione di pesce vivo, comportando una sovrastima di alcuni indicatori di pregiudizio quali il volume di produzione, il volume delle vendite, la capacità produttiva e l'occupazione, tali indicatori avrebbero malgrado ciò mostrato le stesse tendenze durante il periodo in esame, poiché i volumi riprodotti dall'industria di trasformazione sono collegati ai volumi di produzione di pesce vivo.
(58)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando 99 e 100 del regolamento provvisorio.
2. Consumo dell'Unione
(59)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, e come già indicato al considerando 48, una parte interessata ha affermato che la Commissione ha escluso i dati dei produttori dell'Unione che si dedicavano alla trasformazione di pesci vivi acquistati da altri produttori dell'Unione di pesce vivo ed ha incluso solo il volume di produzione dei produttori dell'Unione che importavano pesci vivi per ulteriore trasformazione. Tale parte ha affermato che il consumo totale dell'Unione era quindi sottostimato. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha ribadito la propria osservazione senza fornire ulteriori giustificazioni o spiegazioni, salvo un esempio ipotetico riguardo alle quote di mercato, affermando che la metodologia usata dalla Commissione per determinare il consumo dell'Unione è incoerente e comporta una sovrastima della quota di mercato delle importazioni turche.
(60)
Come indicato ai considerando 52 e 56, l'industria della trasformazione del pesce dell'Unione non era di fatto esclusa dall'analisi. I dati di produzione tuttavia sono stati stabiliti basandosi su pesce vivo calcolato in base a «equivalenti pesci interi», in modo da evitare un doppio conteggio. Si sarebbe raggiunto lo stesso risultato se il volume totale della produzione fosse stato stabilito convertendo il volume di trote trasformate ulteriormente in «equivalenti pesci interi». Se tuttavia il volume del pesce trasformato fosse stato aggiunto a quello del pesce vivo, come suggerito dalla parte interessata, ciò avrebbe comportato un doppio conteggio e, di conseguenza, avrebbe artificialmente aumentato il volume totale della produzione e del consumo dell'Unione. Nello stesso tempo, come indicato al considerando 57, tali indicatori avrebbero comunque mostrato le stesse tendenze durante il periodo in esame. Tali argomentazioni sono state pertanto respinte.
(61)
Il considerando 64 prende in considerazione il presunto effetto sulla quota di mercato delle importazioni turche.
(62)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 101 a 105 del regolamento provvisorio.
3. Importazioni dal paese interessato
3.1. Volume e quota di mercato delle importazioni provenienti dal paese interessato
(63)
In seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, una parte interessata ha affermato che la Commissione ha escluso i dati dei produttori dell'Unione che si dedicavano alla trasformazione di pesci vivi acquistati da altri produttori dell'Unione di pesce vivo ed ha incluso solo il volume di produzione dei produttori dell'Unione che importavano pesci vivi per ulteriore trasformazione. Tale parte ha affermato che la citata metodologia ha comportato una sovrastima della quota di mercato delle importazioni turche. Come indicato al considerando 59, la parte non ha fornito giustificazioni o spiegazioni, salvo un esempio ipotetico riguardo alle quote di mercato.
(64)
Come indicato al considerando 60, i dati di produzione sono stati stabiliti basandosi su pesce vivo calcolato in base a «equivalenti pesci interi», in modo da evitare un doppio conteggio. Se il volume del pesce trasformato fosse stato aggiunto a quello del pesce vivo, come suggerito dalla parte interessata, ciò avrebbe comportato un doppio conteggio e, di conseguenza, una sottostima della quota di mercato delle importazioni turche. Contemporaneamente, come indicato al considerando 57 tali indicatori avrebbero comunque mostrato le stesse tendenze durante il periodo in esame. L'argomentazione è pertanto respinta.
(65)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 106 a 108 del regolamento provvisorio.
3.2. Prezzi delle importazioni dal paese interessato e sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(66)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, una parte ha affermato che i prezzi all'importazione dalla Turchia non dovrebbero essere determinati in base a una media, ma in base al tipo di prodotto, poiché la composizione del tipo di prodotto e il peso di un tipo specifico di prodotto all'interno di tale composizione hanno un effetto significativo sul prezzo medio. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha ribadito la propria osservazione senza fornire ulteriori giustificazioni o spiegazioni.
(67)
Al fine di determinare ed esaminare le tendenze generali degli indicatori di pregiudizio relative ai prezzi del prodotto in esame durante il periodo in esame come prescritto dall'articolo 3 del regolamento di base, è opportuno utilizzare un prezzo medio ponderato all'importazione relativo al prodotto in esame. Dati dettagliati vengono infatti raccolti unicamente per il periodo dell'inchiesta. Dati a livello del tipo di prodotto non sono quindi disponibili per tutto il periodo in esame. In ogni caso, il prezzo medio ponderato all'importazione consentirebbe di esaminare la tendenza valida per il prodotto in esame. Il fatto che una tendenza sia diversa per alcuni tipi di prodotto non può inficiare la tendenza generale. Da ultimo, il prezzo è ponderato per tener conto del peso dei tipi di prodotto all'interno delle varie composizioni.
(68)
Come indicato ai considerando 112 e 113 del regolamento provvisorio, d'altro canto, per determinare la sottoquotazione dei prezzi durante il periodo dell'inchiesta la Commissione ha utilizzato la media ponderata dei prezzi di vendita, per tipo di prodotto, praticati dai produttori dell'Unione inclusi nel campione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione e adattati a livello franco fabbrica; li ha poi confrontati con la corrispondente media ponderata dei prezzi delle importazioni del prodotto in esame, per tipo di prodotto, praticati dai produttori turchi inclusi nel campione che hanno collaborato al primo acquirente indipendente sul mercato dell'Unione, stabiliti in base a costo, assicurazione e nolo (cif) ed aggiustati adeguatamente tenendo conto dei dazi doganali e dei costi successivi all'importazione.
(69)
Per i motivi sopra indicati, l'argomentazione è stata respinta.
(70)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, tale parte ha contestato il fatto che la Commissione non abbia apportato alcun aggiustamento per i costi successivi all'importazione. A seguito di tale argomentazione, la Commissione ha analizzato ulteriormente le informazioni disponibili, utilizzando i costi medi successivi all'importazione sostenuti dall'importatore collegato al produttore esportatore incluso nel campione.
(71)
La comparazione tra i prezzi è stata effettuata in base ai singoli tipi di prodotti per transazioni allo stesso stadio commerciale, una volta apportati gli aggiustamenti del caso e dedotti sconti e riduzioni. Il risultato del confronto è stato espresso in percentuale del fatturato dei produttori dell'Unione inclusi nel campione durante il periodo dell'inchiesta. Tenendo conto dell'aggiustamento di cui al considerando 70, il margine medio ponderato di sottoquotazione delle importazioni dal paese interessato verso il mercato dell'Unione era compreso tra il 2 % ed il 16 % (il margine medio di sottoquotazione era del 6 %).
(72)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 109 a 111 e da 114 a 117 del regolamento provvisorio.
4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
4.1. Osservazioni generali
(73)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, il GDT ha richiesto alla Commissione di fornire informazioni sugli indicatori di pregiudizio macroeconomici aggregati solo a livello dei produttori dell'Unione inclusi nel campione. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha ribadito la propria argomentazione. La prassi della Commissione prevede che gli indicatori macroeconomici siano determinati e analizzati a livello dell'Unione e non a livello dei produttori dell'Unione inclusi nel campione. Per quanto riguarda gli indicatori macroeconomici, si ritiene infatti che i dati completi di tutta l'industria dell'Unione (i quali comprendono anche i dati dalle società incluse nel campione) riflettano la situazione durante il periodo in esame meglio dei dati relativi unicamente a una parte dell'industria. Tale richiesta è stata pertanto respinta.
(74)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 118 a 122 del regolamento provvisorio.
4.2. Indicatori macroeconomici
4.2.1. Produzione, capacità produttiva e tasso di utilizzo degli impianti
(75)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, e come già indicato al considerando 9, una parte interessata ha affermato che la Commissione ha escluso i dati dei produttori dell'Unione che si dedicavano alla trasformazione di pesci vivi acquistati da altri produttori dell'Unione di pesce vivo ed ha incluso solo il volume di produzione dei produttori dell'Unione che importavano pesci vivi per ulteriore trasformazione. Tale parte ha sostenuto che il volume totale della produzione dell'Unione era quindi sottostimato.
(76)
Come indicato al considerando 52, la Commissione ha analizzato l'intera industria dell'Unione, inclusi i produttori di trote vive, fresche, congelate, in filetti e affumicate e, come indicato ai considerando 56 e 60, il volume totale della produzione nell'Unione non è stato influenzato dalla metodologia usata dalla Commissione. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(77)
Il GDT ha affermato che i dati della FEAP riguardavano solo 13 Stati membri e che per tale motivo il volume totale della produzione dell'Unione era sottostimato.
(78)
In effetti i dati della FEAP non comprendono gli Stati membri con un volume totale di produzione inferiore a 1 000 tonnellate («equivalenti pesci interi») all'anno; viste le ridotte quantità, tali dati non avrebbero tuttavia potuto avere un effetto significativo sulle tendenze già stabilite. Tale parte non ha inoltre dimostrato che l'inclusione dei restanti Stati membri nei dati globali avrebbe avuto alcun effetto. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
(79)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, il GDT ha affermato che le cifre relative alla produzione di due Stati membri esclusi (vale a dire la Bulgaria e la Romania) ammontavano invece a più di 1 000 tonnellate nel 2011. Tuttavia, i volumi di produzione forniti dal GDT si riferiscono fondamentalmente alla produzione di trote grosse, che non rientrano nel prodotto in esame. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(80)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, una parte interessata ha affermato che la capacità produttiva indicata al considerando 124 del regolamento provvisorio era incorretta poiché si basava su un volume di produzione determinato in modo errato, come affermato nel considerando 75. Tale parte interessata ha inoltre affermato che il tasso di utilizzo degli impianti non dovrebbe basarsi sulle informazioni fornite dai produttori dell'Unione inclusi nel campione, poiché tale campione conteneva produttori dell'Unione che intervengono in diverse fasi della produzione (come il processo di affumicatura), mentre il volume della produzione pareva contenere solo trote vive. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha affermato che la formula impiegata si basava erroneamente su un tasso medio di utilizzo degli impianti dei produttori inclusi nel campione, invece di usare dati specifici sull'industria del pesce vivo da un lato e sull'industria di trasformazione dall'altro. Secondo quanto affermato da tale parte, inoltre, il fatto che i dati dell'industria di trasformazione che acquistava trote vive nell'Unione non fossero inclusi aveva un effetto significativo sulla determinazione della capacità produttiva totale nell'Unione. Tale parte ha infine affermato che la determinazione della capacità non dovrebbe in ogni caso basarsi su una formula, ma su dati reali dei produttori dell'Unione.
(81)
Come indicato ai considerando 52, 56 e 60, la Commissione non ha escluso l'industria di trasformazione dell'Unione dalla sua analisi e l'argomentazione secondo cui il volume di produzione è stato calcolato in modo errato è stata respinta. Inoltre, come indicato al considerando 53, non erano disponibili dati atti a consentire alla Commissione di eseguire un'analisi per segmenti usando dati specifici delle due industrie. Per lo stesso motivo la determinazione della capacità non poteva basarsi su dati reali di oltre 700 imprese produttrici di piccole e medie dimensioni dell'Unione. Come indicato ai considerando 123 e 124 del regolamento provvisorio, tasso di utilizzo degli impianti stabilito dalla Commissione era conforme al volume di produzione dell'Unione. Anche l'argomentazione secondo cui la determinazione della capacità si basava su dati incompleti sulla produzione totale e il tasso di utilizzo degli impianti non si sarebbe dovuto basare sulle informazioni fornite dai produttori dell'Unione inclusi nel campione è stata pertanto respinta. In ogni caso, anche se la metodologia alternativa per calcolare il volume di produzione proposta dalla parte interessata fosse stata accettata e i dati dell'industria di trasformazione dell'Unione che acquistava trote vive nell'Unione fossero stati aggiunti ai dati dei produttori dell'Unione di pesce vivo dando luogo a un doppio conteggio, come indicato al considerando 56, l'andamento del tasso di utilizzo degli impianti avrebbe mostrato le stesse tendenze durante il periodo in esame. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(82)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 123 a 128 del regolamento provvisorio.
4.2.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(83)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, e come già indicato al considerando 9, una parte interessata ha affermato che la Commissione ha escluso i dati dei produttori dell'Unione che si dedicavano alla trasformazione di pesci vivi acquistati da altri produttori dell'Unione di pesce vivo ed ha incluso solo il volume di produzione dei produttori dell'Unione che importavano pesci vivi per ulteriore trasformazione. Tale parte sosteneva che è stata esclusa dall'analisi la parte dell'industria di trasformazione nell'Unione in quanto tale. Tale parte ha pertanto affermato che il volume delle vendite dell'industria dell'Unione era stata sottostimata e che la quota di mercato calcolata su tale base era errata. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha ribadito le proprie osservazioni e ha suggerito che la Commissione avrebbe dovuto servirsi delle metodologie alternative descritte al considerando 49, senza però spiegarne l'attinenza ai fini di tale conclusione.
(84)
Per i motivi di cui ai considerando 52, 56 e 60, l'argomentazione secondo cui il volume di produzione è stato determinato in modo errato e parte dell'industria dell'Unione non è stata presa in considerazione nell'analisi è stata respinta. Ne consegue che anche l'argomentazione secondo cui il volume delle vendite e la quota di mercato sono state determinate in modo errato è stata respinta. Come indicato al considerando 53, l'analisi per segmenti non era realizzabile ed è stata respinta. Tuttavia, se la metodologia per calcolare il volume delle vendite proposta dalla parte interessata fosse stata accettata, ciò avrebbe comportato un doppio conteggio e, di conseguenza, una sovrastima del volume delle vendite e della quota di mercato dell'industria dell'Unione. Allo stesso tempo, come indicato al considerando 57, tali indicatori avrebbero comunque mostrato le stesse tendenze durante il periodo in esame. L'argomentazione è pertanto respinta.
(85)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando 129 e 133 del regolamento provvisorio.
4.2.3. Crescita
(86)
In assenza di osservazioni, si conferma il considerando 134 del regolamento provvisorio.
4.2.4. Occupazione e produttività
(87)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie e come già indicato al considerando 9, una parte interessata ha affermato che la Commissione ha escluso i dati dei produttori dell'Unione che si dedicavano alla trasformazione di pesci vivi acquistati da altri produttori dell'Unione di pesce vivo e che, di conseguenza, l'occupazione era stata sottostimata. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha affermato che la formula impiegata si basava erroneamente sull'occupazione dei produttori inclusi nel campione, invece di usare dati specifici delle due industrie. Secondo quanto affermato da tale parte, inoltre, il fatto che i dati dell'industria di trasformazione che acquistava trote vive nell'Unione non fossero inclusi aveva un effetto significativo sulla determinazione dell'occupazione complessiva nell'Unione. Tale parte ha infine affermato che la determinazione dell'occupazione non dovrebbe in ogni caso basarsi su una formula, ma su dati reali dei produttori dell'Unione.
(88)
Per i motivi di cui ai considerando 52, 56 e 60, l'argomentazione secondo cui parte dell'industria dell'Unione non è stata presa in considerazione nell'analisi è stata respinta. Inoltre, come indicato al considerando 53, non erano disponibili dati atti a consentire alla Commissione di eseguire un'analisi per segmenti usando dati specifici dell'industria del pesce vivo da un lato e dell'industria di trasformazione dall'altro. Per lo stesso motivo la determinazione dell'occupazione non poteva basarsi su dati reali di oltre 700 imprese produttrici di piccole e medie dimensioni dell'Unione. Come indicato al considerando 136 del regolamento provvisorio, i dati relativi all'occupazione stabiliti dalla Commissione erano conformi al volume di produzione dell'Unione. Al fine di stabilire i dati sull'occupazione, la Commissione ha infatti tenuto conto di tutta l'industria dell'Unione, inclusa l'industria di trasformazione. Ne consegue che anche l'argomentazione secondo cui l'occupazione è stata determinata in modo errato è stata respinta. In ogni caso, anche se la metodologia alternativa per calcolare il volume della produzione proposta dalla parte interessata fosse stata accettata e i dati dell'industria di trasformazione dell'Unione che acquistava trote vive nell'Unione fossero stati aggiunti ai dati dei produttori dell'Unione di pesce vivo dando luogo a un doppio conteggio, come indicato al considerando 56, l'andamento dell'occupazione avrebbe mostrato le stesse tendenze durante il periodo in esame. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
(89)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 135 a 137 del regolamento provvisorio.
4.3. Indicatori microeconomici
4.3.1. Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
(90)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, una parte interessata ha affermato che i prezzi di vendita dell'industria dell'Unione non dovrebbero essere determinati in base a una media, ma in base al tipo di prodotto, poiché la composizione del tipo di prodotto e il peso di un tipo specifico di prodotto all'interno di tale composizione hanno un effetto significativo sul prezzo di vendita medio. In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, tale parte ha ribadito le proprie osservazioni senza fornire ulteriori giustificazioni o spiegazioni.
(91)
Per i motivi di cui ai considerando 67 e 68 l'argomentazione è stata tuttavia respinta per analogia.
(92)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 140 a 142 del regolamento provvisorio.
4.3.2. Costi di manodopera
(93)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 143 a 144 del regolamento provvisorio.
4.3.3. Scorte
(94)
In assenza di osservazioni, si conferma il considerando 145 del regolamento provvisorio.
4.3.4. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
(95)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 146 a 151 del regolamento provvisorio.
5. Conclusioni relative al pregiudizio
(96)
In base all'analisi complessiva esposta dei fattori macroeconomici e microeconomici pertinenti e in assenza di altre osservazioni, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 152 a 155 del regolamento provvisorio, le quali stabiliscono che tutta l'industria dell'Unione (compresi tutti i diversi tipi e tutte le diverse fasi di produzione, quali la produzione di trote vive, fresche, congelate, in filetti e affumicate) ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 4, del regolamento di base.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Effetti delle importazioni sovvenzionate
(97)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 157 a 161 del regolamento provvisorio.
2. Effetti di altri fattori
2.1. Importazioni da paesi terzi
(98)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 162 a 165 del regolamento provvisorio.
2.2. Andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione
(99)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando 166 e 168 del regolamento provvisorio.
2.3. Andamento del consumo
(100)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando 169 e 170 del regolamento provvisorio.
2.4. Concorrenza con altre specie ittiche
(101)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, alcune parti interessate hanno ribadito che il pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione è stato causato dalla concorrenza con altre specie ittiche. Le parti hanno citato studi (11) che dimostrerebbero che sul mercato tedesco altre specie ittiche sono in concorrenza con la trota iridea o arcobaleno in porzioni. Le parti interessate hanno inoltre affermato che, a parte la presunta concorrenza con la trota grossa, il salmone e il pangasio, anche la concorrenza con il merluzzo, l'ippoglosso, lo sgombro e lo scorfano ha causato pregiudizio all'industria dell'Unione.
(102)
Gli studi sopra menzionati a cui le parti interessate hanno fatto riferimento non hanno apportato elementi di prova conclusivi a favore di tali argomentazioni né per quanto riguarda il mercato tedesco né per il mercato dell'Unione nel suo complesso. L'aumento delle importazioni di trote iridee o arcobaleno dalla Turchia durante il periodo in esame in termini sia di quota di mercato sia di volumi di vendite nell'Unione contraddice tali argomentazioni.
(103)
La presunta concorrenza di altre specie ittiche non avrebbe in ogni caso potuto spiegare il deterioramento economico e finanziario globale dell'industria dell'Unione e, in particolare, la perdita di quota di mercato rispetto alle importazioni dalla Turchia, che sono aumentate nel corso del periodo in esame.
(104)
Le argomentazioni al riguardo sono state pertanto respinte.
(105)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 171 a 175 del regolamento provvisorio.
2.5. Oneri amministrativi e normativi, limitazioni geografiche
(106)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, alcune parti interessate hanno ribadito che l'analisi non teneva conto dell'effetto negativo degli oneri amministrativi negli Stati membri.
(107)
I considerando da 176 a 178 del regolamento provvisorio prendono in considerazione gli oneri amministrativi e normativi, comprese le presunte limitazioni all'uso di determinate aree geografiche a fini di acquacoltura negli Stati membri, quali possibili altri fattori di pregiudizio all'industria dell'Unione. Le parti interessate non hanno suffragato ulteriormente la loro argomentazione e non hanno fornito ulteriori informazioni al riguardo. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(108)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 176 a 178 del regolamento provvisorio.
2.6. Pressione sui prezzi esercitata dai grandi dettaglianti
(109)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, alcune parti interessate hanno ribadito che l'analisi non ha tenuto conto dell'effetto negativo della pressione sui prezzi e del forte potere negoziale del settore del commercio al dettaglio.
(110)
I Considerando da 179 a 181 del regolamento provvisorio prendono in considerazione la pressione sui prezzi e il potere negoziale del settore del commercio al dettaglio quali possibili altri fattori di pregiudizio all'industria dell'Unione. Le parti interessate non hanno suffragato ulteriormente la loro argomentazione e non hanno fornito ulteriori informazioni al riguardo. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(111)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 179 a 181 del regolamento provvisorio.
2.7. Investimenti eccessivi, spese finanziarie, fluttuazioni dei tassi di cambio e perdite straordinarie connesse a controversie.
(112)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, alcune parti interessate hanno ribadito che l'analisi non ha tenuto conto dell'effetto negativo per i produttori individuali dell'Unione di diversi altri fattori quali presunti investimenti eccessivi, problemi ambientali e controversie.
(113)
I considerando da 182 a 186 del regolamento provvisorio prendono tuttavia in considerazione tali fattori. Le parti interessate non hanno suffragato ulteriormente la loro argomentazione e non hanno fornito ulteriori informazioni al riguardo. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(114)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 182 a 186 del regolamento provvisorio.
3. Conclusioni relative al nesso di causalità
(115)
In base alle considerazioni esposte e in assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 187 a 189 del regolamento provvisorio, secondo i quali il pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione è stato causato dalle importazioni oggetto di sovvenzioni e che nessun altro fattore analizzato individualmente o collettivamente ha inficiato il nesso di causalità.
F. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Interesse dell'industria dell'Unione
(116)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 191 a 194 del regolamento provvisorio.
2. Interesse degli importatori indipendenti
(117)
In seguito all'istituzione delle misure provvisorie, altri due importatori si sono manifestati e hanno affermato che l'istituzione di dazi sulle trote provenienti dalla Turchia avrebbe ripercussioni negative nei loro confronti. Tali parti non hanno tuttavia suffragato le loro argomentazioni, che sono state pertanto respinte.
(118)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando 195 e 198 del regolamento provvisorio.
3. Interesse degli utilizzatori, dei consumatori e dei fornitori
(119)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 199 a 203 del regolamento provvisorio.
4. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(120)
In base alle considerazioni esposte e in assenza di altre osservazioni, si conferma il considerando 204 del regolamento provvisorio, secondo il quale non vi sono fondati motivi di ritenere contraria all'interesse dell'Unione l'imposizione di misure sulle importazioni del prodotto in esame originario della Turchia.
G. MISURE COMPENSATIVE
(121)
Viste le conclusioni della Commissione in merito alla sovvenzione, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, è opportuno istituire misure compensative definitive per impedire che le importazioni oggetto di sovvenzioni arrechino ulteriore pregiudizio all'industria dell'Unione.
1. Livello di eliminazione del pregiudizio (margine di pregiudizio)
(122)
Alla luce dell'aggiustamento di cui ai considerando 70 e 71, i margini di pregiudizio sono stati riveduti come indicato nel considerando 127.
(123)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 206 a 217 del regolamento provvisorio.
2. Misure definitive
(124)
Alla luce di quanto precede e in conformità all'articolo 15 del regolamento di base, è opportuno istituire dazi compensativi definitivi conformemente alla regola del dazio inferiore di cui all'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di base. La Commissione ha messo a confronto i margini di pregiudizio e i margini di sovvenzione. L'importo del dazio dovrebbe essere stabilito al livello corrispondente al più basso tra i margini di sovvenzione e i margini di pregiudizio.
(125)
Visto l'elevato livello di cooperazione dei produttori esportatori turchi, il dazio applicabile a «tutte le altre società» è stato fissato al livello del dazio più elevato istituito per le società incluse nel campione o che hanno collaborato all'inchiesta. Tale dazio si applicherà alle società che non hanno collaborato all'inchiesta.
(126)
Nel caso delle società turche che hanno collaborato e che non sono state incluse nel campione (elencate nell'allegato), l'aliquota del dazio definitivo è la media ponderata delle aliquote delle società incluse nel campione.
(127)
In base alle considerazioni esposte, le aliquote del dazio compensativo definitivo, espresse in percentuale sul prezzo cif alla frontiera dell'Unione, dazio doganale non corrisposto, dovrebbero essere le seguenti:
Società
Margine di sovvenzione
Margine di pregiudizio
Dazio compensativo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Altre società che hanno collaborato
7,6 %
23 %
7,6 %
Tutte le altre società
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Le misure compensative di cui sopra sono istituite sotto forma di dazi ad valorem, ossia in proporzione al valore dell'importazione.
(129)
Le aliquote del dazio compensativo applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state calcolate in base ai risultati della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l'inchiesta per le società in questione. Tali aliquote del dazio si applicano esclusivamente alle importazioni del prodotto in esame originario del paese interessato e prodotto dalle persone giuridiche di cui è fatta menzione.
(130)
Le importazioni del prodotto in esame fabbricato da altre società non espressamente menzionate nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente menzionate, dovrebbero essere soggette all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(131)
Una società può chiedere l'applicazione di tali aliquote individuali del dazio compensativo se essa dovesse modificare in seguito la propria denominazione. La richiesta deve essere trasmessa alla Commissione (12) e deve contenere tutte le informazioni pertinenti che consentano di dimostrare che la modifica non pregiudica il diritto della società di beneficiare dell'aliquota del dazio ad essa applicabile. Se il cambiamento di ragione sociale non pregiudica il suo diritto di beneficiare dell'aliquota del dazio ad essa applicabile, un avviso relativo alla modifica della ragione sociale sarà pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
(132)
Per garantire la corretta applicazione dei dazi compensativi, il dazio residuo per tutte le altre società si dovrebbe applicare non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato alla presente inchiesta, ma anche ai produttori che non hanno esportato nell'Unione durante il periodo dell'inchiesta.
3. Impegni
(133)
In seguito alla divulgazione del regolamento provvisorio, 15 produttori esportatori hanno offerto impegni di prezzo in conformità all'articolo 13 del regolamento di base.
(134)
La Commissione ha analizzato attentamente tali offerte alla luce del contesto specifico delle relazioni con la Turchia. La Commissione ha tuttavia ritenuto che tali impegni non risultano pratici nel presente procedimento. Ciò si deve al numero elevato di presentazioni del prodotto in esame, alle significative differenze di prezzo tra le diverse presentazioni del prodotto in esame e al rischio di compensazione incrociata con la vendita di altri prodotti agli stessi clienti.
(135)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, una parte interessata (l'AEA) ha affermato che le ragioni per non ritenere pratici gli impegni non sono valide. In primo luogo, l'AEA ha affermato che il numero di presentazioni è limitato e chiaramente identificabile con i codici TARIC e che, se necessario, alcune presentazioni si possono raggruppare; in secondo luogo, ha affermato che le elevate differenze di prezzo tra diverse presentazioni non renderebbero gli impegni impossibili, poiché si potrebbero istituire diversi prezzi minimi all'importazione per diverse presentazioni; infine, ha affermato che impegni simili sono stati accettati in passato nel caso di altri prodotti ittici (come il salmone) (13)
(136)
In primo luogo, i produttori esportatori inclusi nel campione che avevano offerto impegni e riguardo ai quali la Commissione disponeva di informazioni dettagliate avevano esportato sette diverse presentazioni del prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta. Tali presentazioni non si possono identificare chiaramente con codici TARIC. Inoltre, ogni raggruppamento di presentazioni che richiedano prezzi differenti può causare una compensazione incrociata tra i prezzi minimi all'importazione di diverse presentazioni. In secondo luogo, se come suggerito dalla parte interessata il numero elevato di produttori esportatori e di presentazioni, combinato con le elevate differenze di prezzo tra le presentazioni, fosse mitigato da un numero elevato di prezzi minimi all'importazione, il monitoraggio degli impegni sarebbe ancora meno pratico. In terzo luogo, mitigare il rischio di compensazione incrociata mediante un monitoraggio continuo di un impegno a non vendere altri prodotti agli stessi clienti sarebbe sproporzionatamente oneroso e per tale motivo non risulterebbe pratico. In ultimo, per quanto riguarda il caso del salmone, gli impegni accettati in passato si sono rivelati poco pratici, come dimostrato dalle numerose revoche durante il periodo di vigenza delle misure. Per tali motivi l'argomentazione secondo cui gli impegni sarebbero pratici nel presente caso è respinta.
(137)
Gli impegni sui prezzi offerti sono stati quindi respinti.
4. Riscossione definitiva dei dazi provvisori
(138)
In considerazione dei margini di sovvenzione accertati e del livello del pregiudizio causato all'industria dell'Unione, è opportuno riscuotere in via definitiva gli importi depositati a titolo del dazio compensativo provvisorio istituito dal regolamento provvisorio. La parte degli importi depositati che supera le aliquote definitive del dazio compensativo dovrebbe essere svincolata.
(139)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito dall'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1225/2009 (14),
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di trote iridee o arcobaleno (Oncorhynchus mykiss):
-
vive, di peso uguale o inferiore a 1,2 kg l'una, oppure
-
fresche, refrigerate, congelate e/o affumicate:
-
intere (con testa), con o senza branchie, eviscerate o no, di peso uguale o inferiore a 1,2 kg l'una, oppure
-
senza testa, con o senza branchie, eviscerate o no, di peso uguale o inferiore a 1 kg l'una, oppure
-
in filetti di peso uguale o inferiore a 400 g l'uno,
attualmente classificate ai codici NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ed ex 0305 43 00 (codici TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 e 0305430011) e originarie della Turchia.
2. Le aliquote del dazio compensativo definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sottoelencate sono le seguenti:
Società
Dazio compensativo
Codice addizionale TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Società elencate nell'allegato
7,6 %
Tutte le altre società
9,5 %
B999
3. Salvo diverse disposizioni, si applicano le norme vigenti pertinenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Gli importi depositati a titolo di dazio compensativo provvisorio in conformità al regolamento di esecuzione (UE) n. 1195/2014, sono riscossi in via definitiva. La parte degli importi depositati che supera le aliquote definitive del dazio compensativo è svincolata.
Articolo 3
Qualora un nuovo produttore esportatore della Turchia fornisca alla Commissione elementi sufficienti a dimostrare che:
-
non ha esportato nell'Unione il prodotto descritto all'articolo 1, paragrafo 1, durante il periodo dell'inchiesta (dal 1o gennaio 2013 al 31 dicembre 2013);
-
non è collegato a nessuno degli esportatori o dei produttori della Turchia soggetti alle misure istituite dal presente regolamento;
-
ha effettivamente esportato nell'Unione il prodotto in esame dopo il periodo dell'inchiesta su cui si basano le misure o ha assunto un obbligo contrattuale irrevocabile di esportare una quantità rilevante nell'Unione,
l'articolo 1, paragrafo 2, può essere modificato aggiungendo il nuovo produttore esportatore alle società che hanno collaborato non incluse nel campione e soggette all'aliquota media ponderata del dazio pari al 7,6 %.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 26 febbraio 2015