NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 801/2013
ze dne 22. srpna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES (2) stanoví prováděcí opatření, přičemž jedním z prioritních opatření je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(2)
Spotřebou elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře připojených na síť v pohotovostním režimu se zabývala technická, environmentální a ekonomická studie zaměřená na ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, která byla provedena v letech 2006 a 2007. Studie dospěla k závěru, že možnost připojení k síti se má stát běžnou vlastností zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. Regulativní výbor pro ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie doporučil dne 21. června 2008 řešit otázku pohotovostního režimu při připojení na síť samostatně vzhledem k nedostatku údajů v uvedené době.
(3)
Pracovní plán pro ekodesign na období 2009-2011 označil pohotovostní režim při připojení na síť za jednu z priorit. V souladu s tím provedla Komise v letech 2010 a 2011 přípravnou studii za účelem analýzy technických, environmentálních a ekonomických aspektů pohotovostního režimu při připojení na síť. Výsledky studie, která byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Ve studii byla spotřeba elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodaných ve Společenství vztahující se k podmínkám zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť v roce 2010 odhadnuta na 54 TWh, což odpovídá 23 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata žádná zvláštní opatření, zvýší se spotřeba v roce 2020 na 90 TWh. Dospělo se k závěru, že spotřebu elektrické energie související s pohotovostním režimem při připojení na síť lze výrazně omezit. Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu při připojení na síť na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 36 TWh a v roce 2025 ve výši 49 TWh.
(5)
Studie zejména zjistila, že pro dosažení těchto potenciálních úspor má zásadní význam funkce řízení spotřeby elektrické energie, která zařízení ve chvíli, kdy nezajišťuje hlavní funkci, přepne do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť. Uznává se, že zařízení opětovně aktivované vnějším nebo vnitřním signálem může být po omezenou dobu v aktivním režimu nezávisle na své hlavní funkci či funkcích, například pro to, aby bylo možno provést údržbu nebo stažení softwaru. Řízení spotřeby elektrické energie by mělo zajistit, aby se produkt po dokončení těchto úkonů vrátil do stavu pohotovostního režimu při připojení na síť.
(6)
Přípravná studie dospěla k závěru, že u pohotovostního režimu při připojení na síť je třeba rozlišovat požadavky podle míry dostupnosti sítě. Pro tyto účely byl určen omezený počet zařízení HiNA, mezi kterými figuruje router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub a modem, jejichž hlavní funkcí je zpracovávat provoz sítě. Jelikož u těchto zařízení se očekává, že budou reagovat na příchozí provoz okamžitě, stav pohotovostního režimu při připojení na síť se může rovnat klidovému stavu.
(7)
Vzhledem k tomu, že funkce v podmínkách pohotovostního režimu a pohotovostního režimu při připojení na síť jsou vzájemně propojeny a sortiment výrobků je stejný, konzultační fórum o ekodesignu dne 14. září 2011 podpořilo názor, že požadavky na ekodesign, pokud jde o pohotovostní režim při připojení na síť, by měly být stanoveny v aktu, kterým se změní stávající nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).
(8)
Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav a na pohotovostní režim při připojení na síť by měly být přezkoumány společně. Vzhledem k tomu, že datum přezkumu stanovené v nařízení (ES) č. 1275/2008 předchází vstupu v platnost první etapy požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť, datum přezkumu stanovené v nařízení by mělo být o jeden rok odloženo.
(9)
Vzhledem k tomu, že televizní přijímače, které jsou předmětem výrobkově specifického prováděcího opatření pro ekodesign, byly vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, jsou požadavky na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4). V rámci technické, environmentální a ekonomické studie o pohotovostním režimu při připojení na síť byl učiněn odhad, že splnění požadavků na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače by do roku 2020 přineslo úspory přibližně 10 TWh.
(10)
U kávovarů konzultační fóra o ekodesignu (5) dne 16. prosince 2011 a dne 18. dubna 2012 podpořila názor, že by nemělo být přijato výrobkově specifické prováděcí opatření, ale že pro kávovary by měly být jednoznačněji stanoveny požadavky na pohotovostní režim v nařízení (ES) č. 1275/2008.
(11)
Toto nařízení zavádí specifikace pro uplatňování požadavků na řízení spotřeby elektrické energie kávovarů, pokud jde o implicitní dobu, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do pohotovostního režimu / vypnutého stavu.
(12)
Z technické, environmentální a ekonomické studie o kávovarech pro domácnost, provedené v rámci směrnice o ekodesignu, lze dojít k závěru, že omezení implicitní doby, po jejímž uplynutí se kávovary automaticky přepnou do pohotovostního režimu / vypnutého stavu, povede do roku 2020 k dodatečným ročním úsporám více než 2 TWh. Tyto úspory nebyly vzaty v úvahu v rámci úspor předpokládaných v souvislosti s nařízením (ES) č. 1275/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.“
3)
V článku 2 se doplňují tyto nové definice:
„10)
„Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11)
„Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12)
„Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13)
„Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14)
„Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15)
„Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16)
„Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17)
„Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18)
„Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19)
„Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20)
„Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21)
„Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22)
„Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23)
„Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24)
„Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25)
„Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26)
„Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27)
„Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28)
„Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29)
„Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30)
„Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31)
„Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32)
„Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33)
„Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34)
„Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1)
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2)
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3)
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4)
obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5)
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.“
4)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.“
5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“
7)
Příloha II se mění takto:
a)
Bod 2 písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
-
do pohotovostního režimu nebo
-
do vypnutého stavu nebo
-
do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.“
b)
Tento text se vkládá jako nové body 3, 4, 5, 6 a 7:
3. Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i)
tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii)
velkoformátové tiskárny,
iii)
dálkové komunikační systémy,
iv)
stolní počítače typu tenký klient,
v)
pracovní stanice,
vi)
mobilní pracovní stanice,
vii)
malé servery,
viii)
počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i)
velkoformátové tiskárny,
ii)
stolní počítače typu tenký klient,
iii)
pracovní stanice,
iv)
mobilní pracovní stanice,
v)
malé servery,
vi)
počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b)
Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c)
Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.“
c)
Bod 3 se nahrazuje novým bodem 8:
„8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
d)
Bod 4 se nahrazuje novým bodem 9:
„9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
použitá metoda měření,
-
popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
-
sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
-
případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b)
Pro zařízení připojená na síť:
-
počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
-
komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c)
Zkušební parametry pro měření:
-
okolní teplota,
-
zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
-
celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
-
informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d)
Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.“
8)
V příloze III se doplňuje nový text, který zní:
„S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
9)
Za poslední větu přílohy IV se doplňuje nový text, který zní takto:
„Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.“
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Nařízení (ES) č. 642/2009 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové definice, které znějí:
„12)
„sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů);
13)
„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti na televizním přijímači, pomocí něhož lze televizní přijímač dálkově aktivovat;
14)
„televizním přijímačem připojeným na síť“ se rozumí televizní přijímač, který lze připojit k síti a který má jeden nebo více síťových portů;
15)
„dostupností sítě“ se rozumí schopnost televizního přijímače obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál;
16)
„dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo televizní přijímač prostřednictvím sítě;
17)
„pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je televizní přijímač schopen obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;
18)
„televizním přijímačem připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (televizní přijímač s funkcí HiNA) se rozumí televizní přijímač s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem) nebo jejich kombinace;
19)
„routerem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci určuje optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);
20)
„síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci filtruje, přeposílá a distribuuje rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2);
21)
„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, které ve své hlavní funkci poskytuje připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.“
2)
Příloha I se mění takto:
a)
Jako nová část 3 se vkládá tento text, který zní:
„3. SPOTŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU PŘI PŘIPOJENÍ NA SÍŤ
Pro televizní přijímače připojené na síť platí tyto požadavky:
1)
Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení):
Jestliže je televizní přijímač připojený na síť vybaven funkcí pro připojení k bezdrátové síti, musí mít uživatel možnost deaktivovat bezdrátové síťové připojení (bezdrátová síťová připojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro televizní přijímače připojené na síť:
Televizní přijímače připojené na síť jsou vybaveny funkcí s těmito vlastnostmi:
Maximálně po čtyřech hodinách v zapnutém stavu od posledního zásahu uživatele a/nebo změny kanálu se televizní přijímač automaticky přepne ze zapnutého stavu do pohotovostního režimu při připojení na síť nebo do jakéhokoli jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve stavech zajišťujících pohotovostní režim při připojení na síť.
Než se televizní přijímače automaticky přepnou ze zapnutého stavu do příslušných stavů/režimů, na obrazovce se objeví upozornění. Tato funkce je nastavena jako implicitní.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout televizní přijímač do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty televizního přijímače připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
c)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
d)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
2)
Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Televizní přijímač připojený na síť musí splňovat ustanovení části 2 bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
3)
Od 1. ledna 2019:
Na televizní přijímače připojené na síť jiné než zařízení HiNA nebo jiné než televizní přijímače s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 2 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.“
b)
Dosavadní část 3 se označuje jako část 4.
c)
Dosavadní část 4 se označuje jako část 5.
d)
Dosavadní část 5 se označuje jako část 6.
e)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno d) vkládá tento text jako nové písmeno e):
„e)
pro pohotovostní režim při připojení na síť
-
počet a typ síťových portů a, kromě bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na televizním přijímači, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda televizní přijímač odpovídá definici televizního přijímače s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že televizní přijímač není zařízením HiNA nebo televizním přijímačem s funkcí HiNA.“
f)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno e) vkládá tento text jako nové písmeno f):
„f)
pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne televizní přijímač do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie televizního přijímače ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port.
V případě, že nejsou uvedeny žádné informace, televizní přijímač se nepovažuje za televizní přijímač připojený na síť.“
g)
Část 5 bod 1 písm. e) se označuje jako nová část 6 bod 1 písm. g).
h)
V části 5 bodě 2 (nové části 6 bodě 2) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
hodnoty spotřeby elektrické energie pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť vyjádřené ve wattech (W) zaokrouhlené na dvě desetinná místa,“.
3)
V příloze II se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Měření spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu / ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
Měření spotřeby elektrické energie podle přílohy I částí 2 a 3 splňuje všechny tyto podmínky:
spotřeba elektrické energie uvedená v části 2 bodě 1 písm. a) a b), v části 2 bodě 2 písm. a) a b), v části 3 bodě 1 písm. d) a v části 3 bodě 2 písm. c) se zjišťuje spolehlivým, přesným a opakovatelným postupem měření, který zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
4)
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
A. Postup ověřování u požadavků stanovených v částech 1, 2, 4 a 5 přílohy I.
1)
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (7) použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I částech 1, 2, 4 a 5.
Orgány členského státu přezkoušejí jediný televizní přijímač.
Má se za to, že model je v souladu s ustanoveními přílohy I, jestliže:
a)
výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
výsledky pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodu 1 písm. a) a b) a bodu 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
výsledek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo c), přezkoušejí se další tři jednotky stejného modelu.
2)
Poté, co byly přezkoušeny tři další jednotky stejného modelu, se má za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v příloze I, jestliže:
a)
průměrná výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu těchto tří jednotek nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodě 1 písm. a) a b) a bodě 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 2 písm. a) a b) a c), má se za to, že model není v souladu s požadavky.
B. Postup ověřování u požadavků stanovených v části 3 přílohy I
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování dle požadavků stanovených v příloze I části 3 bodě 1 písm. d) a bodě 2 písm. c). Použijí příslušný níže uvedený postup poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze I bodě 2 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
C. Kontrola souladu
Za účelem kontroly souladu s požadavky použijí orgány členských států postup uvedený v příloze II a spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod uvedených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2013.
REGOLAMENTO (UE) N. 801/2013 DELLA COMMISSIONE
del 22 agosto 2013
recante modifica del regolamento (CE) n. 1275/2008 per quanto riguarda le specifiche di progettazione ecocompatibile relative al consumo di energia elettrica nei modi stand-by e spento delle apparecchiature elettriche ed elettroniche domestiche e da ufficio e recante modifica del regolamento (CE) n. 642/2009 in merito alle specifiche per la progettazione ecocompatibile dei televisori
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
vista la direttiva 2009/125/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 ottobre 2009, relativa all’istituzione di un quadro per l’elaborazione di specifiche per la progettazione ecocompatibile dei prodotti connessi all’energia (1), in particolare l’articolo 15, paragrafo 1,
sentito il forum consultivo sulla progettazione ecocompatibile dei prodotti,
considerando quanto segue:
(1)
L’articolo 16, paragrafo 2, della direttiva 2005/32/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (2) prevede la possibilità di adottare una misura di esecuzione con carattere prioritario volta a ridurre le perdite in stand-by per un gruppo di prodotti.
(2)
Il consumo di energia elettrica dalla rete delle apparecchiature elettriche ed elettroniche domestiche e da ufficio nel modo stand-by è stato oggetto di uno studio di tipo tecnico, ambientale ed economico realizzato nel biennio 2006/2007 sulle perdite in modo stand-by e spento, da cui è emerso che la connettività di rete era destinata a diventare una caratteristica comune delle apparecchiature domestiche e da ufficio. Il 21 giugno 2008 il comitato di regolamentazione sulla progettazione ecocompatibile dei prodotti che utilizzano energia ha raccomandato di affrontare la questione del consumo di energia elettrica dalla rete in modo stand-by in un processo distinto a causa della mancanza di dati in quel momento.
(3)
Il piano di lavoro 2009-2011 in materia di progettazione ecocompatibile ha inserito tra le priorità il problema dello stand-by in rete. Per questo motivo nel biennio 2010/2011 la Commissione ha condotto uno studio preparatorio per analizzare gli aspetti tecnici, ambientali ed economici dello stand-by in rete. Lo studio è stato realizzato in associazione con le parti interessate dell’Unione europea e di paesi terzi e i suoi risultati sono stati resi pubblici.
(4)
Lo studio ha stimato che il consumo di energia delle apparecchiature elettriche ed elettroniche domestiche e da ufficio vendute nella Comunità e con condizioni che consentono lo stand-by in rete ammontava a 54 TWh nel 2010, corrispondente a 23 Mt di emissioni di CO2. In assenza di misure specifiche tale consumo dovrebbe salire a 90 TWh nel 2020. Lo studio ha concluso che il consumo di energia elettrica relativo allo stand-by in rete può essere significativamente ridotto. Il presente regolamento dovrebbe favorire la penetrazione sul mercato di tecnologie che consentano di migliorare l’efficienza energetica nel modo stand-by in rete, con risparmi annui di energia stimati nell’ordine di 36 TWh nel 2020 e 49 TWh nel 2025 rispetto ad uno scenario che lasci immutata la situazione attuale.
(5)
In particolare, lo studio ha concluso che la funzione di gestione dell’energia che fa passare l’apparecchiatura in una condizione di standby in rete quando non fornisce la funzione principale costituisce un fattore essenziale per generare potenziali risparmi. Si riconosce che l’apparecchiatura, riattivata esternamente o internamente, può rimanere in un modo attivo per un periodo di tempo limitato, indipendentemente dalle sue principali funzioni, ad esempio per consentire la manutenzione o il download di software. La gestione dell’energia dovrebbe garantire che l’apparecchiatura torni in condizione di standby in rete dopo l’esecuzione delle operazioni.
(6)
Lo studio preparatorio ha evidenziato che per lo standby in rete è necessaria una differenziazione delle specifiche a seconda del grado di disponibilità della rete. A tal fine, è stato identificato un numero limitato di apparecchi HiNa, tra cui router, interruttori di rete, punti di accesso alla rete senza fili, hub e modem la cui funzione principale è il trattamento del traffico della rete. Poiché tali apparecchi devono reagire immediatamente al traffico in entrata, la condizione standby in rete può essere equivalente al modo inattivo.
(7)
Poiché le funzionalità nelle condizioni di stand-by e stand-by in rete sono tra loro collegate e l’ambito di applicazione del prodotto è equivalente, il 14 settembre 2011 il forum consultivo sulla progettazione ecocompatibile dei prodotti ha espresso il parere che le specifiche di progettazione ecocompatibile relative al modo stand-by in rete siano fissate da un atto modificativo dell’attuale regolamento (CE) n. 1275/2008 della Commissione (3).
(8)
È opportuno che le specifiche relative ai modi stand-by e spento e stand-by in rete siano oggetto di revisione congiunta. Poiché la data del riesame prevista dal regolamento (CE) n. 1275/2008 è precedente alla data di entrata in vigore della prima fase delle specifiche relative allo stand-by in rete, è opportuno posporre di un anno la data del riesame indicata nel regolamento.
(9)
Poiché i televisori che sono soggetti a una misura di esecuzione per la progettazione ecocompatibile specifica per prodotto sono stati esentati dall’ambito di applicazione del regolamento (CE) n. 1275/2008, le specifiche di progettazione ecocompatibile per la funzione di stand-by in rete dei televisori sono incluse nel regolamento (CE) n. 642/2009 della Commissione (4). Lo studio di tipo tecnico, ambientale ed economico sul modo stand-by in rete ha stimato che l’adozione di specifiche di progettazione ecocompatibile per lo stand-by in rete dei televisori potrebbe garantire un risparmio di 10 TWh entro il 2020.
(10)
Nel caso delle macchine da caffè, il forum consultivo sulla progettazione ecocompatibile dei prodotti (5), riunitosi il 16 dicembre 2011 e il 18 aprile 2012, si è espresso contro l’adozione di una misura di esecuzione specifica per prodotto, indicando, tuttavia, che le specifiche in materia di stand-by, di cui al regolamento (CE) n. 1275/2008 dovrebbero essere rese più esplicite per quanto riguarda le macchine da caffè.
(11)
Il presente regolamento introduce specifiche per l’applicazione di requisiti in materia di gestione dell’energia alle macchine da caffè per quanto riguarda il tempo predefinito dopo il quale l’apparecchio passa automaticamente al modo stand-by/spento.
(12)
Dallo studio di tipo tecnico, ambientale ed economico effettuato sulle macchine da caffè per uso domestico nell’ambito della direttiva sulla progettazione ecocompatibile è emerso che una riduzione del tempo predefinito dopo il quale l’apparecchio passa automaticamente al modo stand-by/spento consentirà di ottenere entro il 2020 risparmi supplementari superiori a 2 TWh. Tali risparmi non sono stati considerati nelle stime sui risparmi di cui al regolamento (CE) n. 1275/2008,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Modifiche del regolamento (CE) n. 1275/2008
Il regolamento (CE) n. 1275/2008 è così modificato:
1)
il titolo è sostituito dal seguente:
2)
l’articolo 1 è sostituito dal seguente:
«Articolo 1
Oggetto e ambito di applicazione
Il presente regolamento definisce specifiche per la progettazione ecocompatibile in relazione al consumo di energia elettrica nei modi stand-by e spento e stand-by in rete ai fini dell’immissione sul mercato di apparecchiature elettriche ed elettroniche domestiche e da ufficio.
Il presente regolamento non si applica agli apparecchi elettrici ed elettronici domestici e da ufficio immessi sul mercato il cui funzionamento presuppone un alimentatore esterno a bassa tensione per funzionare come previsto»;
3)
all’articolo 2 sono aggiunte le seguenti definizioni:
«10)
"rete", un’infrastruttura di comunicazione con una topologia di collegamenti, un’architettura, compresi i componenti fisici, principi organizzativi, procedure e formati di comunicazione (protocolli);
11)
"stand-by in rete", la condizione in cui un apparecchio è in grado di ritornare a una determinata funzione grazie a un’attivazione a distanza proveniente da una connessione di rete;
12)
"attivazione a distanza", un segnale che proviene dall’esterno dell’apparecchio attraverso una rete;
13)
"porta di rete", un’interfaccia fisica, cablata o senza fili, della connessione di rete presente sull’apparecchio, attraverso la quale quest’ultimo può essere attivato a distanza;
14)
"porta di rete logica", la tecnologia di rete che opera con una porta di rete fisica;
15)
"porta di rete fisica", il supporto fisico (hardware) di una porta di rete. Una porta di rete fisica può ospitare due o più tecnologie di rete;
16)
"disponibilità della rete", la capacità dell’apparecchio di riprendere le sue funzioni quando un segnale di attivazione a distanza viene registrato dalla porta di rete;
17)
"apparecchi collegati in rete", gli apparecchi che possono connettersi a una rete e che dispongono di una o più porte di rete;
18)
"apparecchi collegati in rete con grande disponibilità della rete" (apparecchi HiNA), gli apparecchi con una o più delle funzionalità principali elencate di seguito (ma non altre): router, commutatori di rete, punti di accesso alla rete senza fili, concentratori (hub), modem, telefoni VoIP, videotelefoni;
19)
"apparecchi collegati in rete con funzionalità di grande disponibilità della rete" (apparecchi con funzionalità HiNA), i dispositivi che non sono HiNA ma che svolgono una o più delle seguenti funzioni: router, commutatore di rete, punto di accesso alla rete senza fili o una loro combinazione;
20)
"router", un apparecchio di rete la cui principale funzione è individuare il percorso più appropriato su cui instradare il traffico di rete. I router trasmettono pacchetti da una rete all’altra, sulla base delle informazioni a livello di rete (L3);
21)
"commutatore di rete", un dispositivo di rete la cui principale funzione è filtrare, indirizzare e distribuire i pacchetti (frame), in funzione dell’indirizzo di destinazione di ciascuno di essi. Tutti i commutatori agiscono a livello di collegamento dati (data link) (L2);
22)
"punto di accesso alla rete senza fili", un dispositivo la cui funzione principale è fornire connettività IEEE 802.11 (Wi-Fi) a più dispositivi;
23)
"concentratore" (hub), un dispositivo di rete multiporta utilizzato per collegare i segmenti di una rete locale (LAN);
24)
"modem", un dispositivo la cui funzione principale è trasmettere e ricevere segnali analogici a modulazione numerica su una rete cablata;
25)
"stampanti", apparecchi che trasferiscono dati elettronici su supporto cartaceo. Le stampanti possono essere dotate di funzioni aggiuntive ed essere vendute come dispositivi o prodotti multifunzione;
26)
"stampanti per stampe di grande formato", apparecchi progettati per stampare su supporti di formato A2 o superiore, compresi quelli progettati per accettare supporti a moduli continui di larghezza pari ad almeno 406 mm;
27)
"sistema di telepresenza", un sistema specifico di videoconferenze e collaborazioni video ad alta definizione che comprende un’interfaccia utente, una videocamera ad alta definizione, uno schermo, un sistema audio e capacità di elaborazione per codificare e decodificare dati audio e video;
28)
"macchina da caffè per uso domestico", un apparecchio non commerciale per preparare il caffè;
29)
"macchina da caffè con filtro per uso domestico", una macchina da caffè a uso domestico che estrae il caffè tramite percolatore;
30)
"elemento termico", un componete della macchina da caffè che converte l’elettricità in calore per scaldare l’acqua;
31)
"scaldatazze", una funzione che permette di scaldare le tazze poste sulla macchina da caffè;
32)
"ciclo di infusione", il processo che deve essere portato a termine per preparare il caffè;
33)
"autopulizia", un processo che la macchina da caffè svolge per pulire il suo interno. Tale processo può constare di un semplice risciacquo o di un processo di lavaggio che utilizza appositi additivi;
34)
"decalcificazione", un processo che la macchina da caffè svolge per eliminare totalmente o parzialmente le eventuali incrostazioni al suo interno;
35)
"desktop thin client", un computer la cui funzionalità dipende da una connessione a risorse informatiche remote (ad esempio un server o un terminal remoto) e che non dispone di supporti di stoccaggio a rotazione integrati. L’unità principale di un desktop thin client deve essere progettata per essere collocata in una posizione permanente (per esempio su una scrivania) e non per essere trasportata. I desktop thin client possono trasmettere informazioni sia a uno schermo esterno o, se parte del prodotto, a uno schermo integrato;
36)
"stazione di lavoro", un computer monoutente ad elevate prestazioni, generalmente utilizzato per applicazioni di grafica, CAD (computer aided design), per lo sviluppo di software o per applicazioni finanziarie e scientifiche oltre che per altre funzionalità ad elevata intensità di calcolo, e che presenta le seguenti caratteristiche:
a)
ha un tempo medio tra due guasti (MTBF) di almeno 15 000 ore;
b)
ha un codice autocorrettore (EEC) e/o una memoria tampone;
c)
possiede tre delle cinque caratteristiche seguenti:
1)
dispone di un’alimentazione supplementare per grafica di elevata qualità (ossia un sistema di alimentazione supplementare PCI-E 6-pin 12 V);
2)
il suo sistema è collegato per più di × 4 PCI-E sulla scheda madre oltre allo/agli slot grafico/i e/o allo slot PCI-X;
3)
non supporta la grafica UMA (uniform memory access);
4)
include cinque o più slot PCI, PCI-E o PCI-X;
5)
è in grado di fornire un supporto multiprocessore per due o più CPU (deve supportare fisicamente pacchetti/socket di CPU separati, ossia non avere un supporto per una CPU singola multicore);
37)
"stazione di lavoro mobile", un computer monoutente ad elevate prestazioni, generalmente utilizzato per applicazioni di grafica, CAD (computer aided design), per lo sviluppo di software o per applicazioni finanziarie e scientifiche oltre che per altre funzionalità ad elevata intensità di calcolo, esclusi i videogiochi, e che è progettato specificatamente come apparecchiatura portatile e per funzionare per lunghi periodi con o senza connessioni dirette a fonti di alimentazione AC. Tali dispositivi dispongono di uno schermo integrato e sono in grado di funzionare con una batteria integrata o altre fonti di energia portatili. La maggior parte delle stazioni di lavoro mobili utilizza una fonte di alimentazione esterna ed è dotata di tastiera e dispositivo di puntamento integrati.
Una stazione di lavoro portatile presenta le seguenti caratteristiche:
a)
ha un tempo medio tra due guasti (MTBF) di almeno 13 000 ore;
b)
è dotata di almeno una scheda grafica discreta (dGfx) che rientri nella classe G3 (con larghezza di dati del frame buffer 128-bit), G4, G5, G6 o G7;
c)
supporta l’inserimento di tre o più dispositivi di memorizzazione interni;
d)
supporta almeno 32 GB di memoria di sistema;
38)
"server di piccole dimensioni", un tipo di computer che normalmente utilizza componenti desktop in un computer desktop, ma è fondamentalmente progettato per servire da host per altri computer e per eseguire funzioni quali la fornitura di servizi nel contesto di un’infrastruttura di rete e hosting di dati/media; un server di piccole dimensioni presenta le seguenti caratteristiche:
a)
è progettato come impianto a piedistallo, a torre o di altro tipo simile a quello di un desktop in modo tale che tutte le attività di elaborazione dati, archiviazione e interfaccia di rete siano contenute in un unico contenitore;
b)
è progettato per essere operativo 24 ore al giorno, 7 giorni alla settimana;
c)
è essenzialmente progettato per operare in situazioni di multi-uso simultaneo, al servizio di vari utenti mediante unità client collegate in rete;
d)
quando viene immesso sul mercato con un sistema operativo, tale sistema operativo è progettato per applicazioni server destinate a uso domestico o di bassa gamma;
e)
non viene commercializzato con una scheda grafica discreta (dGfx) che non rientri nella classe G1;
39)
"server informatico", un apparecchio informatico che fornisce servizi e gestisce risorse in rete per i dispositivi client, come ad esempio i computer da tavolo (desktop), i computer portatili, i desktop thin client, i telefoni IP, o altri server informatici. Un server informatico è generalmente immesso sul mercato per essere utilizzato nei centri di dati e presso uffici e realtà aziendali; vi si accede principalmente tramite connessioni di rete, e non attraverso componenti per l’immissione dati direttamente dall’utente, quali una tastiera o un mouse.
Un server informatico presenta le seguenti caratteristiche:
a)
è progettato per supportare i sistemi operativi per server informatici e/o gli hypervisor, e per l’esecuzione di applicativi aziendali installati dall’utente;
b)
supporta il codice autocorrettore (EEC) e/o una memoria tampone [compresi i moduli di memoria DIMM (dual in-line memory modules) e le configurazioni con memoria BOB (buffered on board)];
c)
viene commercializzato con una o più alimentazioni CA-CC;
d)
tutti i processori hanno accesso a una memoria di sistema condivisa e sono visibili in maniera indipendente da un unico OS o hypervisor.»;
4)
l’articolo 3 è sostituito dal seguente:
«Articolo 3
Specifiche per la progettazione ecocompatibile
Le specifiche per la progettazione ecocompatibile relative al consumo di energia nei modi stand-by e spento e stand-by in rete sono fissate nell’allegato II.»;
5)
l’articolo 7 è sostituito dal seguente:
«Articolo 7
Revisione
Entro il 7 gennaio 2016 la Commissione procede a una revisione del presente regolamento presenta i risultati di tale revisione al forum consultivo alla luce del progresso tecnologico. Tale revisione concerne in particolar modo il campo di applicazione e le specifiche relative ai modi stand-by e spento e la conformità e il livello delle specifiche relative al modo stand-by in rete rispetto alla terza fase di attuazione (2019).
Il riesame potrebbe includere, tra l’altro, apparecchiature e prodotti professionali dotati di motori elettrici azionati da un comando a distanza.»;
6)
l’articolo 8 è sostituito dal seguente:
«Articolo 8
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il punto 1 dell’allegato II entra in vigore a partire dal 7 gennaio 2010.
Il punto 2 dell’allegato II entra in vigore a partire dal 7 gennaio 2013.
Il punto 3 dell’allegato II entra in vigore a partire dal 1o gennaio 2015.
Il punto 4 dell’allegato II entra in vigore a partire dal 1o gennaio 2017.
Il punto 5 dell’allegato II entra in vigore a partire dal 1o gennaio 2019.
Il punto 6 dell’allegato II entra in vigore a partire dal 1o gennaio 2015.
Il punto 7 dell’allegato II entra in vigore a partire dal 1o gennaio 2015.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.»;
7)
l’allegato II è così modificato:
a)
Il punto 2, lettera d), è sostituito dal seguente:
«d)
Gestione dell’energia di tutte le apparecchiature diverse dalle apparecchiature collegate in rete
L’apparecchiatura, a meno che non sia inadeguata per l’uso cui è destinata, offre una funzione di gestione dell’energia o una funzione analoga. Quando l’apparecchiatura non fornisce la funzione principale e un altro o altri prodotti che consumano energia non dipendono dalle sue funzioni, la funzione di gestione dell’energia, dopo un lasso di tempo il più breve possibile ma adeguato all’uso cui è destinata l’apparecchiatura, fa passare automaticamente quest’ultima in:
-
modo stand-by, oppure
-
modo spento, oppure
-
un’altra condizione che non superi i limiti applicabili di consumo di energia previsti per i modi spento e/o stand-by quando l’apparecchiatura è collegata alla fonte di alimentazione principale.
La funzione di gestione dell’energia deve essere attivata.»;
b)
sono aggiunti i seguenti nuovi punti 3, 4, 5, 6, 7.
3. Dal 1o gennaio 2015:
a)
Possibilità di disattivare la o le connessioni alla rete senza fili
Ogni apparecchiatura collegata in rete che dispone di connettività senza fili deve essere dotata di una funzione che consenta all’utente di disattivare la o le connessioni alla rete senza fili. Questa specifica non si applica ai prodotti che, per l’uso cui sono destinati, utilizzano un unico collegamento a una rete senza fili e non dispongono di un collegamento cablato alla rete.
b)
Gestione dell’energia degli apparecchi collegati in rete
L’apparecchio, a meno che non sia inadeguato per l’uso cui è destinato, offre una funzione di gestione dell’energia o una funzione analoga. Quando l’apparecchio non fornisce la funzione principale e altri prodotti che consumano energia non dipendono dalle sue funzioni, la funzione di gestione dell’energia, dopo un lasso di tempo il più breve possibile ma adeguato all’uso cui è destinata l’apparecchio, fa passare automaticamente quest’ultima in una condizione di stand-by di rete.
In condizioni che consentono lo stand-by in rete, la funzione di gestione dell’energia mette automaticamente l’apparecchio in modo stand-by o spento o in un’altra condizione che non superi i limiti applicabili di consumo di energia previsti per i modi stand-by e/o spento.
La funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, deve essere disponibile per tutte le porte di rete dell’apparecchiatura collegata in rete.
La funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, deve essere attivata, a meno che tutte le porte di rete non siano disattivate. In quest’ultimo caso, la funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, deve essere attivata quando una delle porte di rete è riattivata.
Il lasso di tempo predefinito al termine del quale la funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, fa passare automaticamente l’apparecchiatura in una condizione che consente lo stand-by in rete non deve superare i venti minuti.
c)
Le apparecchiature collegate in rete dotate di uno o più modi stand-by devono rispettare le specifiche previste per ciascun modo stand-by quando tutte le porte di rete sono disattivate.
d)
Le apparecchiature collegate in rete diverse dagli apparecchi HiNA devono essere conformi alle specifiche di cui al punto 2, lettera d), quando tutte le porte di rete siano disattivate.
e)
Consumo di energia in una condizione che consente lo stand-by in rete
Il consumo di energia degli apparecchi HiNA o degli apparecchi con funzionalità HiNA in condizioni di stand-by in rete, attivato grazie alla funzione di gestione dell’energia dell’apparecchio o a una funzione analoga, non deve superare i 12,00 W.
Il consumo di energia di altri apparecchi collegati in rete in condizioni di stand-by in rete, attivato dalla funzione di gestione dell’energia dell’apparecchio o da una funzione analoga, non deve superare i 6,00 W.
I limiti di consumo energetico di cui alla lettera e) non si applicano:
i)
alle stampanti con un’alimentazione di potenza nominale superiore a 750 W;
ii)
alle stampanti per stampe di grande formato;
iii)
ai sistemi di telepresenza;
iv)
ai desktop thin client;
v)
alle stazioni di lavoro;
vi)
alle stazioni di lavoro mobili;
vii)
ai server di piccole dimensioni;
viii)
ai server informatici.
4. Dal 1o gennaio 2017:
In aggiunta alle specifiche di cui al punto 3, lettere a) e b), si applicano le seguenti disposizioni:
a)
Gli apparecchi collegati in rete dotati di uno o più modi stand-by devono rispettare le specifiche previste per ciascun modo stand-by quando tutte le porte di accesso alla rete cablata sono scollegate e quando tutte le porte di accesso alla rete senza fili sono disattivate.
b)
Un apparecchio collegato in rete diverso da un apparecchio HiNA deve rispettare le specifiche di cui al punto 2, lettera d), quando tutte le porte di accesso alla rete cablata sono scollegate e quando tutte le porte di accesso alla rete senza fili sono disattivate.
c)
Consumo di energia in condizioni di «stand-by in rete»
Il consumo di energia degli apparecchi HiNA o degli apparecchi con funzionalità HiNA in condizioni di stand-by in rete, attivato dalla funzione di gestione dell’energia dell’apparecchio o da una funzione analoga, non deve superare gli 8,00 W.
Il consumo di energia di altri apparecchi collegati in rete in condizioni di stand-by in rete, attivato dalla funzione di gestione dell’energia dell’apparecchio o da una funzione analoga, non deve superare i 3,00 W.
I limiti di consumo energetico di cui alla lettera c) non si applicano:
i)
alle stampanti per stampe di grande formato;
ii)
ai desktop thin client;
iii)
alle stazioni di lavoro;
iv)
alle stazioni di lavoro mobili;
v)
ai server di piccole dimensioni;
vi)
ai server informatici.
5. Dal 1o gennaio 2019:
In aggiunta alle specifiche di cui al punto 3, lettere a) e b), al punto 4, lettere a), b) e c), la disposizione seguente si applica alle apparecchiature di rete diverse dalle apparecchiature HiNA o con funzionalità HiNA:
Il consumo di energia degli apparecchi collegati in rete diversi dagli apparecchi HiNA o dagli apparecchi con funzionalità HiNA in condizioni di stand-by in rete attivato dalla funzione di gestione dell’energia dell’apparecchio o da una funzione analoga, non deve superare i 2,00 W.
6. Dal 1o gennaio 2015:
Per le macchine da caffè, il lasso di tempo al termine del quale l’apparecchio passa automaticamente nei modi e nelle condizioni descritti al punto 2, lettera d), dell’allegato II, è il seguente:
-
per le macchine da caffè con filtro ad uso domestico che conservano il caffè in una caraffa isolata, massimo cinque minuti dopo la fine dell’ultimo ciclo di infusione oppure 30 minuti al termine del processo di disincrostazione o del ciclo di autopulizia,
-
per le macchine da caffè con filtro che conservano il caffè in una caraffa non isolata, massimo 40 minuti dopo la fine dell’ultimo ciclo di infusione oppure 30 minuti al termine del processo di decalcificazione del ciclo di autopulizia,
-
per le macchine da caffè a uso domestico diverse dalle macchine con filtro, massimo 30 minuti dopo la fine dell’ultimo ciclo di infusione, oppure massimo 30 minuti dopo l’attivazione dell’elemento termico, oppure massimo 60 minuti dopo l’attivazione della funzione scaldatazze, oppure massimo 30 minuti dopo la fine del processo di disincrostazione o di autopulizia, a meno che non sia stato attivato un allarme che richiede l’intervento dell’utente per prevenire eventuali danni o incidenti.
Le specifiche di progettazione ecocompatibile di cui all’allegato II, punto 2, lettera d), non si applicano fino alla data sopraindicata.
7. Specifiche in materia di informazioni sul prodotto
A decorrere dal 1o gennaio 2015, le seguenti informazioni, relative agli apparecchi collegati in rete, sono pubblicate in modo visibile sui siti Internet liberamente accessibili dei fabbricanti:
a)
per ogni modo stand-by e/o spento e per le condizioni che consentono lo stand-by di rete attivato dalla funzione di gestione dell’energia o da una funzione analoga dell’apparecchio:
-
i dati sul consumo di energia espressi in Watt arrotondati al primo decimale,
-
il lasso di tempo al termine del quale la funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, mette automaticamente l’apparecchio in modo stand-by e/o spento e/o in condizione di stand-by in rete;
b)
il consumo di energia del prodotto in condizioni di standby in rete se tutte le porte della rete cablata sono collegate e tutte le porte della rete senza fili sono attivate;
c)
informazioni su come attivare e disattivare le porte della rete senza fili.
Il consumo di energia del prodotto in condizioni di standby in rete di cui alla lettera b) e le informazioni di cui alla lettera c), sono anch’esse incluse nel manuale di istruzioni.»;
c)
il punto 3 è sostituito dal nuovo punto 8:
«8. Misurazioni
Il consumo di energia di cui al punto 1, lettere a) e b), al punto 2, lettere a) e b), al punto 3, lettera e), al punto 4, lettera c), e al punto 5, nonché i tempi di cui al punto 6, sono verificati mediante una procedura di misurazione affidabile, accurata e riproducibile, che tiene conto dello stato dell’arte generalmente riconosciuto.»;
d)
il punto 4 è sostituito dal nuovo punto 9:
«9. Informazioni fornite dai fabbricanti
Ai fini della valutazione di conformità di cui all’articolo 4, la documentazione tecnica deve contenere i seguenti elementi:
a)
per ciascun modo stand-by e/o spento:
-
i dati sul consumo di energia espressi in Watt arrotondati al primo decimale,
-
il metodo di misurazione utilizzato,
-
la descrizione di come è stato selezionato o programmato il modo dell’apparecchio,
-
la sequenza di operazioni che crea le condizioni necessarie affinché l’apparecchio cambi automaticamente modo,
-
eventuali osservazioni relative al funzionamento dell’apparecchio, ad esempio, informazioni sul modo in cui l’utente fa passare l’apparecchio in una condizione di standby in rete,
-
se del caso, il lasso di tempo predefinito dopo il quale la funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, mette l’apparecchiatura nel modo risparmio di energia o nella condizione applicabile;
b)
per le apparecchiature collegate in rete:
-
il numero e il tipo di porte di rete e, tranne per le porte delle reti senza fili, l’ubicazione delle porte sull’apparecchio; occorre in particolar modo precisare se una stessa porta di rete fisica permette di collegare due o più tipi di porte di rete,
-
se tutte le porte di rete sono state disattivate prima della consegna,
-
se l’apparecchiatura può essere considerato "apparecchio HiNA" o "apparecchio con funzionalità HiNA"; in assenza di informazioni, non sarà considerato tale;
per ciascun tipo di porta di rete:
-
il lasso di tempo predefinito al termine del quale la funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, mette l’apparecchiatura in condizione di stand-by di rete,
-
il segnale di attivazione utilizzato per riattivare l’apparecchio,
-
le specifiche di prestazione (massima),
-
il consumo (massimo) di energia dell’apparecchiatura in una condizione che consente lo stand-by in rete, attivato grazie alla funzione di gestione dell’energia o da una funzione analoga, se per l’attivazione a distanza è utilizzata soltanto la porta in questione,
-
il protocollo di comunicazione utilizzato dall’apparecchiatura.
In assenza di informazioni al riguardo, l’apparecchiatura non è considerata un'apparecchiatura collegata in rete a meno che non presenti le funzionalità di router, di commutatore di rete, di punto di accesso alla rete senza fili (ma non di terminale), di hub, di modem, di telefono VoIP, di videotelefono;
c)
parametri di prova per le misurazioni:
-
temperatura ambiente,
-
tensione di prova in V e frequenza in Hz,
-
distorsione armonica totale del sistema di alimentazione elettrica,
-
informazioni e documentazione su strumentazione, configurazione e circuiti utilizzati per le prove elettriche;
d)
le caratteristiche delle apparecchiature necessarie per la verifica della conformità con le specifiche di cui al punto 1, lettera c) o al punto 2, lettere c) e/o d) o al punto 3, lettera b), a seconda dei casi, incluso il tempo necessario per il passaggio automatico al modo stand-by e/o spento o a un’altra condizione che non superi i limiti applicabili di consumo di energia previsti per i modi spento e/o stand-by.
In particolare, e se applicabile, deve essere fornita la giustificazione tecnica del fatto che le specifiche di cui al punto 1, lettera c) o al punto 2, lettere c) e/o d), o al punto 3, lettera b), a seconda dei casi, sono inappropriate per l’uso cui è destinata l’apparecchiatura. L’esigenza di mantenere una o più connessioni rete o di aspettare un segnale di attivazione a distanza non è considerata una giustificazione tecnica per venir meno alle specifiche di cui al punto 2, lettera d), nel caso di un apparecchio che non è definito "apparecchio collegato in rete" dal fabbricante.»;
8)
all’allegato III è aggiunto quanto segue:
«Per quanto concerne le specifiche di cui all’allegato II, punto 2, lettera d), le autorità degli Stati membri applicano la pertinente procedura sopradescritta per misurare il consumo di energia, una volta che la funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, ha messo l’apparecchio nel modo e nella condizione applicabile.
Per quanto concerne le specifiche di cui all’allegato II, punto 3, lettera c), e punto 4, lettera a), le autorità degli Stati membri applicano la pertinente procedura sopradescritta, dopo aver disattivato e/o attivato, a seconda del caso, tutte le porte di rete dell’unità.
Nell’effettuare i controlli di sorveglianza del mercato, di cui all’articolo 3, paragrafo 2, della direttiva 2009/125/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (6), le autorità degli Stati membri attuano la seguente procedura di verifica per quanto riguarda le specifiche di cui all’allegato II, punti 3 e 4, a seconda dei casi.
Le autorità degli Stati membri sottopongono a prova una singola apparecchiatura nel modo seguente:
Se, come indicato nella documentazione tecnica, l’apparecchiatura è dotata di un solo tipo di porta di rete e se sono disponibili due o più porte dello stesso tipo, una di esse, scelta casualmente, è collegata alla rete appropriata che rispetta le specifiche massime della porta. Nel caso di porte multiple senza fili dello stesso tipo, le altre porte senza fili devono essere disattivate, se possibile. Nel caso in cui vi siano porte multiple della rete cablata dello stesso tipo per la verifica delle specifiche di cui all’allegato II, punto 3, le altre porte della rete sono disattivate se possibile. Se è disponibile solo una porta di rete, questa è collegata alla rete appropriata che rispetta le specifiche massime della porta.
Mettere l’apparecchio in modo acceso. Una volta che l’apparecchio in modo acceso funziona correttamente, si può creare la condizione che consente lo stand-by in rete e misurare il consumo di energia. Inviare quindi l’apposito segnale all’apparecchio mediante la porta di rete e verificare che l’apparecchio sia riattivato.
Se, come indicato nella documentazione tecnica, l’apparecchio è dotato di più di un tipo di porta di rete, il seguente procedimento viene ripetuto per ogni tipo di porta di rete. Se sono disponibili due o più porte della rete di un tipo, una di esse scelta casualmente per ciascun tipo di porta è collegata alla rete appropriata che rispetta le specifiche massime della porta.
Se, per un determinato tipo di porta di rete, solo una porta è disponibile, questa è collegata rete appropriata che presenta le specifiche massime della porta. Le porte senza fili non utilizzate sono disattivate, se possibile. In caso di verifica delle specifiche di cui all’allegato II, punto 3, le porte della rete cablata non utilizzate sono disattivate se possibile.
Mettere l’apparecchio in modo acceso. Una volta che l’apparecchio in modo acceso funziona correttamente, si può creare la condizione che consente lo stand-by in rete e misurare il consumo di energia. Inviare quindi l’apposito segnale all’apparecchio mediante la porta di rete e verificare che l’apparecchio sia riattivato. Nel caso in cui l’accesso a una porta di rete sia fisicamente condiviso da due o più tipi di porte di rete (logiche), questa procedura è ripetuta per ciascun tipo di porta di rete logica, scollegando (a livello logico) le altre porte di rete logiche.
Si considera che il modello sia conforme alle disposizioni del presente regolamento se i risultati per ciascun tipo di porta di rete non superano il valore limite di oltre 10 %.
In caso contrario, sono sottoposti a prova altri tre apparecchi. Si considera che il modello sia conforme alle disposizioni del presente regolamento se la media dei risultati delle ultime tre prove per ciascun tipo di porta di rete non supera il valore limite di oltre 10 %.
In caso contrario, il modello non è ritenuto conforme.
Le autorità degli Stati membri trasmettono i risultati delle prove e altre informazioni pertinenti alle autorità degli altri Stati membri e alla Commissione entro un mese dall’adozione della decisione relativa alla non conformità del modello.
Oltre alle procedure di cui sopra, le autorità degli Stati membri utilizzano procedure di misurazione affidabili, accurate e riproducibili che tengono conto dello stato dell’arte generalmente riconosciuto, compresi i metodi definiti nei documenti i cui numeri di riferimento sono stati pubblicati a tal fine nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
9)
nell’allegato IV, dopo l’ultima frase è aggiunto il seguente testo:
«Stand-by in rete: 3 W per gli apparecchi HiNA; 1 W (o meno) per gli apparecchi diversi dagli HiNA.»
Articolo 2
Modifiche del regolamento (CE) n. 642/2009
Il regolamento (CE) n. 642/2009 è così modificato:
1)
all’articolo 2 sono aggiunte le seguenti definizioni:
«12)
"rete", un’infrastruttura di comunicazione con una topologia di collegamenti, un’architettura comprendente componenti fisici, principi organizzativi, procedure e formati di comunicazione (protocolli);
13)
"porta di rete", un’interfaccia fisica, cablata o senza fili, della connessione di rete presente sul televisore, attraverso la quale quest’ultimo può essere attivato a distanza;
14)
"televisore collegato in rete", un televisore che può connettersi a una rete e che dispone di una o più porte di rete;
15)
"disponibilità di rete", la capacità del televisore di riprendere le sue funzioni quando la porta di rete registra un segnale di attivazione a distanza;
16)
"segnale di attivazione a distanza", un segnale che proviene dall’esterno del televisore attraverso una rete;
17)
"stand-by in rete", la condizione in cui un televisore è in grado di ritornare a una determinata funzione grazie a un segnale di attivazione a distanza proveniente da una connessione di rete;
18)
"televisore collegato in rete con funzionalità di grande disponibilità di rete" (televisori con funzionalità HiNA), televisore con la funzione di router, commutatore di rete, punto di accesso alla rete senza fili (ma non terminali) o una loro combinazione;
19)
"router", un apparecchio di rete la cui principale funzione è individuare il percorso più appropriato su cui instradare il traffico di rete. I router trasmettono pacchetti da una rete all’altra, sulla base delle informazioni a livello di rete (L3);
20)
"commutatore di rete", un dispositivo di rete la cui principale funzione è filtrare, indirizzare e distribuire i pacchetti (frame), in funzione dell’indirizzo di destinazione di ciascuno di essi. Tutti i commutatori agiscono a livello di collegamento dati (data link) (L2);
21)
"punto di accesso alla rete senza fili", un dispositivo la cui funzione principale è fornire connettività IEEE 802.11 (Wi-Fi) a più dispositivi.»;
2)
l’allegato I è così modificato:
a)
è aggiunta la seguente parte 3:
«3. CONSUMO DI ENERGIA NEL MODO STAND-BY IN RETE
Per i televisori in rete, si applicano le seguenti specifiche:
1.
Dal 1o gennaio 2015:
a)
Possibilità di disattivare la o le connessioni alla rete senza fili
Se un televisore collegato in rete ha la capacità di connettersi ad una rete senza fili, deve essere possibile per l’utente disattivare la o le connessioni di rete senza fili. Questa specifica non si applica ai prodotti che, per l’uso cui sono destinati, utilizzano un unico collegamento a una rete senza fili e non dispongono di un collegamento cablato alla rete.
b)
Gestione dell’energia dei televisori collegati in rete
I televisori collegati in rete devono disporre di una funzione con le caratteristiche seguenti:
Dopo non oltre quattro ore in modo acceso dall’ultima interazione dell’utente e/o dall’ultimo cambio di canale, il televisore passa automaticamente dal modo acceso ad una condizione di standby in rete o a qualsiasi altra condizione che non superi le specifiche applicabili relative al consumo di energia previste per le condizioni che consentono lo standby in rete.
Un messaggio di avviso deve apparire sui televisori prima di passare in automatico dal modo acceso ai modi/alle condizioni applicabili. Questa funzione deve essere preimpostata.
In una condizione che consente lo stand-by in rete, la funzione di gestione dell’energia mette automaticamente il televisore in modo stand-by o spento o in un’altra condizione che non superi i limiti applicabili di consumo di energia previsti per i modi spento e/o standby.
La funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, deve essere disponibile per tutte le porte di rete del televisore collegato in rete.
La funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, deve essere attivata, a meno che tutte le porte di rete senza fili non siano disattivate. In quest’ultimo caso, la funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, deve essere attivata quando una delle porte di rete è attivata.
c)
Un televisore collegato in rete dotato di uno o più modi stand-by deve rispettare le specifiche previste per ciascun modo stand-by quando tutte le porte della rete senza fili sono disattivate.
d)
Consumo di energia in una condizione che consente lo stand-by in rete
Il consumo di energia di un televisore con funzionalità HiNA in una condizione che consente lo stand-by in rete attivato dalla funzione di gestione dell’energia o da una funzione simile, non deve eccedere 12,00 W.
Il consumo di energia di un televisore senza funzionalità HiNA in una condizione che consente lo stand-by in rete attivato dalla funzione di gestione dell’energia o da una funzione simile, non deve eccedere 6,00 W.
2.
Dal 1o gennaio 2017:
In aggiunta alle specifiche di cui al punto 1, lettere a) e b), si applicano le seguenti disposizioni:
a)
Un televisore collegato in rete dotato di uno o più modi stand-by deve rispettare le specifiche previste per ciascun modo stand-by quando tutte le porte di accesso alla rete cablata sono scollegate e quando tutte le porte di accesso alla rete senza fili sono disattivate.
b)
Un televisore collegato in rete deve conformarsi alle disposizioni di cui al punto 2.2, lettera d), quando tutte le porte di rete cablate sono scollegate e quando tutte le porte di rete sono disattivate.
c)
Consumo di energia in condizioni di stand-by in rete
Il consumo di energia di un televisore con funzionalità HiNA in una condizione che consente lo stand-by in rete attivato dalla funzione di gestione dell’energia o da una funzione simile, non deve eccedere 8,00 W.
Il consumo di energia di un televisore senza funzionalità HiNA in una condizione che consente lo stand-by in rete attivato dalla funzione di gestione dell’energia o da una funzione simile, non deve eccedere i 3,00 W.
3.
A partire dal 1o gennaio 2019:
In aggiunta alle specifiche di cui al punto 1, lettere a) e b), e al punto 2, lettere a), b) e c), le disposizioni seguenti si applicano per ai televisori collegati in rete diversi dalle apparecchiature HiNA o dai televisori con funzionalità HiNA:
Il consumo di energia di un televisore senza funzionalità HiNA in una condizione che consente lo stand-by in rete attivato dalla funzione di gestione dell’energia o da una funzione simile, non deve eccedere i 2,00 W.»;
b)
la parte 3 diventa parte 4;
c)
la parte 4 diventa parte 5;
d)
la parte 5 diventa parte 6;
e)
al punto 5.1 (nuovo punto 6.1) è aggiunta la seguente nuova lettera e) dopo la lettera d):
«e)
Per la condizione stand-by in rete
-
il numero e il tipo di porte di rete e, tranne per le porte delle reti senza fili, l’ubicazione delle porte suddette nel televisore; occorre in particolar modo precisare se una stessa porta di rete fisica permette di collegare due o più tipi di porte di rete,
-
se tutte le porte di rete sono state disattivate prima della consegna,
-
se il televisore può essere considerato un televisore con funzionalità HiNA; in assenza di informazioni in merito, il televisore è considerato come un televisore non HiNA o un televisore privo di funzionalità HiNA.»;
f)
al punto 5.1 (nuovo punto 6.1) è aggiunta la seguente nuova lettera f) dopo la nuova lettera e):
«f)
Per ciascun tipo di porta di rete:
-
il lasso di tempo predefinito al termine del quale la funzione di gestione dell’energia, o una funzione analoga, mette il televisore in una condizione che consente lo stand-by in rete,
-
il segnale di attivazione utilizzato per riattivare l’apparecchio,
-
le specifiche di prestazione (massima),
-
il consumo (massimo) di energia del televisore in una condizione che consente lo stand-by in rete, attivato grazie alla funzione di gestione dell’energia o da una funzione analoga, se per l’attivazione a distanza è utilizzata soltanto la porta in questione.
In assenza di informazioni in merito il televisore è considerato come non collegato in rete.»;
g)
il punto 5.1, lettera e) diventa il nuovo punto 6.1, lettera g);
h)
al punto 5.2 (nuovo punto 6.2), il secondo trattino è sostituito dal seguente:
«-
per ciascun modo stand-by e/o spento e per la condizione che consente lo stand-by in rete, i dati relativi al consumo di energia espressi in Watt arrotondati alla seconda cifra decimale»;
3)
nell’allegato II, la parte 2 è sostituita dalla seguente:
«2. Misurazioni del consumo di energia in modo stand-by/spento e stand-by in rete
Le misurazioni del consumo di energia di cui all’allegato I, parti 2 e 3, devono soddisfare tutte le condizioni di seguito elencate:
Il consumo di energia di cui al punto 2.1, lettere a) e b), al punto 2.2, lettere a) e b), al punto 3.1, lettera d) e al punto 3.2 lettera c), è verificato mediante una procedura di misurazione affidabile, accurata e riproducibile, che tenga conto dello stato dell’arte generalmente riconosciuto.»;
4)
l’allegato III è sostituito dal seguente:
«ALLEGATO III
PROCEDURA DI VERIFICA
A. Procedura di verifica per le specifiche di cui alle parti 1, 2, 4 e 5 dell’allegato I
1.
Nell’effettuare i controlli nell’ambito della sorveglianza del mercato, di cui all’articolo 3, paragrafo 2, della direttiva 2009/125/CE DEL Parlamento europeo e del Consiglio (7), le autorità degli Stati membri applicano la seguente procedura di verifica per quanto riguarda le specifiche di cui all’allegato I, parti 1, 2, 4 e 5.
Le autorità degli Stati membri sottopongono a prova un singolo televisore.
Si considera che il modello sia conforme alle disposizioni di cui all’allegato I, se:
a)
il risultato riguardante il consumo di energia in modo acceso non supera di oltre il 7 % il valore limite applicabile di cui all’allegato I, punti 1 e 2, della parte 1; nonché
b)
i risultati riguardanti il consumo di energia in modo spento/stand-by non superano di oltre 0,10 Watt i valori limite applicabili di cui all’allegato I, punto 1, lettere a) e b), e punto 2, lettere a) e b), della parte 2; nonché
c)
il risultato riguardante la percentuale di luminanza di picco di cui all’allegato I, parte 5, non è inferiore a 60 %.
Se i risultati di cui al punto 1, lettere a), b) o c), non vengono raggiunti, occorre sottoporre a prova tre ulteriori unità dello stesso modello.
2.
Dopo aver sottoposto a prova tre ulteriori unità dello stesso modello, questo viene considerato conforme alle specifiche di cui all’allegato I se:
a)
la media dei risultati relativi al consumo di energia in modo acceso delle tre unità non supera di oltre 7 % il valore limite applicabile di cui all’allegato I, parte 1, punti 1 e 2; nonché
b)
la media dei risultati riguardanti il consumo di energia in modo spento/condizione stand-by, ove applicabile, delle tre unità non supera di oltre 0,10 Watt i valori limite applicabili di cui all’allegato I, parte 2, punto 1, lettere a) e b), e punto 2, lettere a) e b); nonché
c)
la media dei risultati riguardanti la percentuale di luminanza di picco delle tre unità di cui all’allegato I, parte 5, non è inferiore a 60 %.
Se i risultati di cui al punto 2, lettere a), b) e c), non vengono raggiunti, il modello è da ritenersi non conforme alle specifiche.
B. Procedura di verifica per le specifiche di cui alla parte 3 dell’allegato I
Nell’effettuare i controlli di cui all’articolo 3, paragrafo 2, della direttiva 2009/125/CE nell’ambito della sorveglianza del mercato, le autorità degli Stati membri applicano la seguente procedura di verifica per quanto riguarda le specifiche di cui all’allegato I, parte 3, punto 1, lettera d) e punto 2, lettera c), se del caso. Essi utilizzano la procedura applicabile sottoindicata, dopo aver disattivato e/o scollegato, a seconda dei casi, tutte le porte di rete dell’apparecchio.
Le autorità degli Stati membri sottopongono a prova un singolo apparecchio nel modo seguente:
Se, come indicato nella documentazione tecnica, il televisore è dotato di un solo tipo di porta di rete e se sono disponibili due o più porte dello stesso tipo, una di esse, scelta casualmente, è collegata alla rete appropriata che rispetta le specifiche massime della porta. Nel caso di porte di rete multiple senza fili dello stesso tipo, le altre porte senza fili devono essere disattivate, se possibile. Nel caso in cui vi siano porte multiple della rete cablata dello stesso tipo per la verifica delle specifiche di cui all’allegato I, parte 2, le altre porte della rete devono essere disattivate se possibile. Se è disponibile solo una porta di rete, questa è collegata alla rete appropriata che rispetta le specifiche massime della porta.
Mettere l’apparecchio in modo acceso. Una volta che l’apparecchio in modo acceso funziona correttamente, si può creare la condizione che consente lo stand-by in rete e misurare il consumo di energia. Inviare quindi l’apposito segnale al televisore mediante la porta di rete e verificare che il televisore sia riattivato.
Se il televisore è dotato, come indicato nella documentazione tecnica, di più di un tipo di porta di rete, il seguente procedimento viene ripetuto per ciascun tipo di porta di rete. Se sono disponibili due o più porte di rete di un tipo, una di esse scelta casualmente per ciascun tipo di porta di rete è collegata alla rete appropriata che rispetta le specifiche massime della porta.
Se, per un determinato tipo di porta di rete, è disponibile solo una porta, questa è collegata alla rete appropriata che presenta le specifiche massime della porta. Le porte senza fili non utilizzate sono disattivate, se possibile. In caso di verifica delle specifiche di cui all’allegato II, parte 3, le porte della rete cablata non utilizzate sono disattivate se possibile.
Mettere l’apparecchio in modo acceso. Una volta che l’apparecchio in modo acceso funziona correttamente, si può creare la condizione che consente lo stand-by in rete e misurare il consumo di energia. Inviare quindi l’apposito segnale al televisore mediante la porta di rete e verificare che il televisore sia riattivato.
Nel caso in cui l’accesso a una porta di rete sia fisicamente condiviso da due o più tipi di porte di rete (logiche), questa procedura è ripetuta per ciascun tipo di porta di rete logica, scollegando (a livello logico) le altre porte di rete logiche.
Si considera che il modello sia conforme alle disposizioni del presente regolamento se i risultati per ciascun tipo di porta di rete non superano il valore limite di oltre 7 %.
In caso contrario, sono sottoposti a prova altri tre apparecchi. Si considera che il modello sia conforme alle disposizioni del presente regolamento se la media dei risultati delle ultime tre prove per ciascun tipo di porta di rete non supera il valore limite di oltre 7 %.
In caso contrario, il modello non è ritenuto conforme.
Le autorità degli Stati membri trasmettono i risultati delle prove e altre informazioni pertinenti alle autorità degli altri Stati membri e alla Commissione entro un mese dall’adozione della decisione relativa alla non conformità del modello.
C. Controllo di conformità
Ai fini della verifica della conformità alle specifiche, le autorità degli Stati membri seguono la procedura di cui all’allegato II e procedure di misurazione affidabili, accurate e riproducibili che tengono conto dello stato dell’arte generalmente riconosciuto, compresi i metodi stabiliti nei documenti i cui numeri di riferimento sono stati pubblicati a tal fine nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Articolo 3
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 22 agosto 2013