NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 512/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z kombinovaných ustanovení článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) ve spojení s článkem 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (4) vyplývá, že Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) má zajišťovat bezpečnostní akreditaci evropských družicových navigačních systémů (dále jen „systémy“) a za tímto účelem dávat podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sledovat je a provádět bezpečnostní prověrky.
(2)
Tyto systémy jsou vymezeny v článku 2 nařízení (EU) č.1285/2013. Jedná se o složité systémy a do jejich zřízení a provozu je zapojena řada zúčastněných stran s různými úlohami. V této souvislosti je nanejvýš důležité, aby všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů Galileo a EGNOS (dále jen „programy“) nakládaly s utajovanými informacemi EU a chránily je v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými v bezpečnostních pravidlech Komise a v bezpečnostních pravidlech Rady na ochranu utajovaných informací EU a aby se v případě potřeby na všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů vztahoval článek 17 nařízení (EU) č. 1285/2013, který zaručuje rovnocennou úroveň ochrany utajovaných informací EU.
(3)
Zúčastněnými stranami, které se podílejí na procesu bezpečnostní akreditace a jsou jím ovlivněny, jsou Komise, příslušné agentury Unie, Evropská kosmická agentura (dále jen „ESA“), členské státy a strany zapojené do společné akce Rady 2004/552/SZBP (5).
(4)
S ohledem na zvláštní povahu a složitost uvedených systémů, jednotlivé subjekty zapojené do jejich zavádění a různorodost potenciálních uživatelů by bezpečnostní akreditace měla být usnadněna prostřednictvím řádné konzultace všech příslušných stran, jako jsou vnitrostátní orgány členských států a třetích zemí provozující sítě napojené na systém zřízený v rámci programu Galileo pro poskytování veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“), další příslušné orgány členských států, ESA nebo, pokud to stanoví mezinárodní dohoda, třetí země, na jejichž území jsou umístěny pozemní stanice těchto systémů.
(5)
Má-li být umožněno náležité plnění úkolů souvisejících s bezpečnostní akreditací je nanejvýš důležité, aby Komise poskytovala veškeré informace nezbytné k jejich plnění. Je rovněž důležité, aby byly činnosti v rámci bezpečnostní akreditace koordinovány s prací orgánů pověřených řízením programů v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 a dalších subjektů odpovědných za provádění bezpečnostních předpisů.
(6)
Přístup týkající se hodnocení a řízení rizik by měl být uplatňován v souladu s osvědčenými postupy. Měl by zahrnovat používání bezpečnostních opatření v souladu s pojmem hloubkové ochrany. Měla by zohledňovat pravděpodobnost, že se naplní riziko nebo dojde k obávané události. Měl by být rovněž přiměřený, vhodný a nákladově efektivní, měl by zohledňovat náklady spojené s prováděním opatření ke snížení rizika v porovnání s následným přínosem pro bezpečnost. Cílem hloubkové ochrany je zvýšení bezpečnosti systémů provedením technických a netechnických bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik ochranných vrstev.
(7)
Vývoj, včetně příslušných souvisejících výzkumných činností, a výroba přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS představují zvlášť citlivé činnosti. Je proto nezbytné, aby byly zavedeny postupy pro udělování povolení výrobcům přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS.
(8)
Kromě toho by se vzhledem k potenciálně vysokému počtu sítí a vybavení připojených k systému zřízenému v rámci programu Galileo, zejména pro používání PRS, měly ve strategii bezpečnostní akreditace definovat zásady bezpečnostní akreditace těchto sítí a tohoto vybavení s cílem zajistit jednotnost bezpečnostní akreditace, aniž by tím byla dotčena pravomoc vnitrostátních subjektů členských států příslušných pro bezpečnostní otázky. Uplatňování těchto zásad by umožnilo důsledně řídit rizika a omezilo potřebu provádět všechna opatření ke snížení rizik na úrovni systému, což by mělo nežádoucí dopad na náklady, harmonogram, výkonnost a poskytování služeb.
(9)
Prostředky a opatření chránící před elektromagnetickým vyzařováním (tj. před elektronickým odposlechem) a kryptografické prostředky používané k zajištění bezpečnosti systémů by měly být posuzovány a schvalovány vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky země, v níž je podnik vyrábějící tyto prostředky usazen. Co se týče kryptografických prostředků, toto posuzování a schvalování by mělo být doplněno v souladu se zásadami stanovenými v bodech 26 až 30 přílohy IV rozhodnutí Rady 2013/488/EU (6). Orgán odpovědný za bezpečnostní akreditaci systémů by měl potvrdit výběr těchto schválených prostředků a opatření při zohlednění celkových bezpečnostních požadavků systémů.
(10)
Nařízení (EU) č. 912/2010, a zejména ustanovení kapitoly III uvedeného nařízení, výslovně stanoví podmínky, za kterých musí agentura plnit své úkoly týkající se bezpečnostní akreditaci systémů. Zejména stanoví, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci musí být v zásadě přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění programů a že orgán pro bezpečnostní akreditaci systémů by měl být v rámci agentury nezávislým orgánem, který rozhoduje nezávisle.
(11)
V souladu s touto zásadou zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle správní rady a výkonného ředitele představuje jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní týkající se bezpečnostní akreditace, které byly svěřeny agentuře, a je oprávněna jménem agentury přijímat rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by měla přijmout svůj jednací řád a jmenovat svého předsedu.
(12)
Vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 má bezpečnost programů, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování, zajišťovat Komise, měla by být činnost rady pro bezpečnostní akreditaci omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a neměly by jí být dotčeny úkoly a povinnosti Komise. To by se mělo vztahovat zejména na úkoly a povinnosti Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (7), včetně přijetí jakéhokoli dokumentu souvisejícího s bezpečností prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, prováděcího aktu nebo jiným způsobem, který je v souladu s uvedenými články. Aniž jsou dotčeny tyto úkoly a povinnosti Komise, by však měla rada pro bezpečnostní akreditaci být vzhledem ke své zvláštní odborné způsobilosti oprávněna poskytovat Komisi v rámci svých pravomocí poradenství týkající se vypracovávání návrhů aktů podle uvedených článků.
(13)
Mělo by být rovněž zajištěno, aby prováděním činností souvisejících s bezpečnostní akreditací nebyly dotčeny vnitrostátní pravomoci a výsady členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
(14)
Pojmy „audity“ a „testy“ mohou ve vztahu k bezpečnosti zahrnovat bezpečnostní hodnocení, inspekce, přezkumy, audity a testy.
(15)
Má-li rada pro bezpečnostní akreditaci provádět své činnosti účinně a efektivně, měla by mít možnost zřizovat podřízené orgány, které by jednaly na základě jejích pokynů. Měla by zejména zřídit panel, který ji bude nápomocen při vypracovávání rozhodnutí.
(16)
Pod dozorem rady pro bezpečnostní akreditaci by měla být zřízena skupina odborníků z členských států k plnění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU. Tato skupina by měla být zřízena dočasně za účelem zajištění nepřetržité správy bezpečnostních komunikačních položek po dobu zaváděcí fáze programu Galileo. V dlouhodobějším horizontu, až bude systém zřízený na základě programu Galileo plně zprovozněn, by mělo být uplatňováno udržitelné řešení pro plnění těchto provozních úkolů.
(17)
Nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014-2020. Celkovou odpovědnost za programy svěřuje Komisi. Mimoto rozšiřuje úkoly svěřené agentuře, a zejména stanoví, že agentura hraje při využívání systémů a maximalizaci jejich socioekonomických přínosů důležitou roli.
(18)
S ohledem na tyto nové souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol, který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na ostatních orgánech a činnostech agentury, a zabránit jakémukoli střetu zájmů. Je proto důležité, aby i v rámci agentury byly činnosti spojené s bezpečnostní akreditací více odděleny od ostatních činností, jako jsou řízení bezpečnostního střediska systému Galileo, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými by Komise mohla agenturu pověřit, a to zejména činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měla rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury pod její kontrolou pracovat způsobem, který zajistí jejich samostatnost a nezávislost na jiných činnostech agentury. Jednotlivé činnosti v rámci agentury by měly být konkrétně a efektivně strukturálně odděleny nejpozději k 1. lednu 2014. Vnitřní pravidla agentury vztahující se na zaměstnance by rovněž měla zajistit samostatnost a nezávislost zaměstnanců provádějících činnosti související s bezpečnostní akreditací ve vztahu k zaměstnancům vykonávajícím jiné činnosti agentury.
(19)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být změněno za účelem posílení nezávislosti a rozšíření pravomocí rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a uvedení těchto pravomocí do všestranného souladu s pravomocemi správní rady a výkonného ředitele agentury, přičemž by mělo stanovit povinnost různých orgánů agentury vzájemně spolupracovat.
(20)
Při jmenování členů těchto rad a volbě jejich předsedy a místopředsedy by měl být ve vhodných případech zohledněn význam vyváženého zastoupení mužů a žen. Dále by se mělo rovněž přihlížet k příslušným řídicím, administrativním a rozpočtovým schopnostem.
(21)
Tu část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury, která se týká bezpečnostní akreditace systémů, by měla vypracovávat a schvalovat místo správní rady rada pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by je měla včas předávat správní radě, aby mohly být zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou.
(22)
Pokud jde o předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla ve vztahu k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by proto měl kromě funkce zastupování agentury, již stanovené nařízením (EU) č. 912/2010, řídit bezpečnostní akreditaci pod vedením rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat provádění té části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by rovněž měl na žádost Evropského parlamentu nebo Rady předložit zprávu o plnění úkolů rady pro bezpečnostní akreditaci a učinit před nimi prohlášení.
(23)
Měly by se stanovit vhodné postupy, které pro případ, že správní rada neschválí pracovní programy agentury, zajistí, že tím nebude dotčeno bezpečnostní akreditační řízení a že může pokračovat bez přerušení.
(24)
Vzhledem k tomu, že je do programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojena řada třetích zemí a že se do nich mohou zapojit mezinárodní organizace, včetně otázek bezpečnosti, je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro zástupce mezinárodních organizací a třetích zemí, zejména Švýcarska, s nímž by měla být uzavřena dohoda o spolupráci (8), aby se mohli výjimečně a za určitých podmínek podílet na práci rady pro bezpečnostní akreditaci. Tyto podmínky by měly být s přihlédnutím k bezpečnostním otázkám, a zejména k ochraně utajovaných informací EU, stanoveny v mezinárodní dohodě podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která bude uzavřena s Unií. Dohoda o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím (9), jakož i protokoly 31 a 37 k Dohodě EHP již stanoví rámec pro účast Norska. Vzhledem ke zvláštní odborné způsobilosti rady pro bezpečnostní akreditaci by mělo být možné před zahájením vyjednávání o těchto mezinárodních dohodách nebo v jeho průběhu ji konzultovat v oblasti spadající do její působnosti.
(25)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by mělo být uvedeno do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5. července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012, zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu, pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revize nařízení, předcházení střetům zájmů a jejich řešení a nakládání s citlivými neutajovanými informacemi. Proces přijímání víceletého pracovního programu by měl být prováděn zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce a s přihlédnutím k časovým omezením souvisejícím s tímto pracovním programem.
(26)
V souvislosti s předcházením střetu zájmů a s jejich řešením je důležité, aby si agentura vytvořila a uchovala pověst nestranného, věrohodného a vysoce profesionálního orgánu. Nikdy by neměl vzniknout oprávněný důvod k podezření, že na její rozhodnutí by mohly mít vliv zájmy, které jsou v rozporu s úlohou agentury jakožto orgánu sloužícího Unii jako celku, nebo soukromé zájmy či vazby kteréhokoli z členů agentury nebo vyslaných národních odborníků či pozorovatelů nebo kteréhokoli z členů správní rady či rady pro bezpečnostní akreditaci, které by byly nebo mohly být v rozporu s řádným plněním úředních povinností dotyčné osoby. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci by proto měly přijmout ucelený soubor pravidel upravujících střet zájmů, která budou platit pro celou agenturu. Tato pravidla by měla zohlednit doporučení Účetního dvora uvedená v jeho zvláštní zprávě č. 15 z roku 2012, která byla vypracována na žádost Evropského parlamentu, jakož i potřebu předejít střetu zájmů mezi členy správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci.
(27)
Pro zajištění transparentního chodu agentury je třeba, aby byl její jednací řád zveřejněn. Je však třeba chránit některé veřejné a soukromé zájmy stanovením výjimek. Pro zajištění řádného fungování programů je třeba, aby víceleté a roční pracovní programy a výroční zpráva byly co nejpodrobnější. Z toho důvodu mohou obsahovat materiál, který je citlivý z hlediska bezpečnosti nebo smluvních vztahů. Bylo by proto vhodné uveřejňovat pouze shrnutí těchto dokumentů. V zájmu transparentnosti by však tato shrnutí měla být co nejúplnější.
(28)
Mělo by se rovněž zdůraznit, že pracovní programy agentury by měly být zaváděny na základě procesu řízení výkonnosti, včetně ukazatelů výkonnosti, za účelem účinného a efektivního hodnocení dosažených výsledků.
(29)
Pracovní programy agentury by měly rovněž obsahovat plánování zdrojů, včetně zdrojů lidských a finančních, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny, a při zohlednění toho, že výdaje spojené s novými požadavky na pracovníky agentury by měly být částečně vyváženy příslušným omezením rozsahu plánu pracovních míst Komise v průběhu stejného období, tj. od roku 2014 do roku 2020.
(30)
Aniž je dotčeno politické rozhodnutí o umístění sídel agentur Unie, potřeba zeměpisného rozložení a cíle stanovené členskými státy, pokud jde o sídla nových agentur, které jsou obsaženy v závěrech zástupců členských států ze zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaného v Bruselu dne 13. prosince 2003 a připomenuty v závěrech Evropské rady z června roku 2008, měla by být v procesu rozhodování ohledně volby umístění místních úřadoven agentury zohledněna objektivní kritéria, včetně: dostupnosti budov, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, přístup na trh práce, k systému sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, jakož i náklady na zřízení a provozní náklady.
(31)
Hostitelské státy by měly prostřednictvím zvláštních ujednání zajistit nezbytné podmínky pro hladký chod agentury, jako například vhodné vzdělávací a dopravní možnosti.
(32)
Rozhodnutím 2010/803/EU (10) rozhodli zástupci vlád členských států, že sídlo agentury bude v Praze. Hostitelská dohoda mezi Českou republikou a agenturou byla uzavřena dne 16. prosince 2011 a vstoupila v platnost dnem 9. srpna 2012. Má se za to, že tato hostitelská dohoda a jiná zvláštní ujednání splňují požadavky nařízení (EU) č. 912/2010.
(33)
Finanční zájmy Unie mají být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, zvláště předcházením a odhalováním nesrovnalostí, prováděním šetření, zpětným získáváním ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případným ukládáním sankcí.
(34)
Vzhledem k tomu, že článek 8 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky společně s členskými státy.
(35)
Agentura by měla uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise na ochranu utajovaných informací EU. Měla by mít rovněž možnost stanovit pravidla pro nakládání s neutajovanými, ale jinak citlivými informacemi. Tato pravidla by se měla vztahovat pouze na zacházení s těmito údaji agenturou. Neutajované, avšak citlivé informace jsou informace nebo materiály, které by agentura měla chránit vzhledem k právním povinnostem stanoveným ve Smlouvách nebo vzhledem k jejich citlivosti. Zahrnují mimo jiné informace nebo materiály, na které se vztahuje povinnost zachování profesního tajemství podle článku 339 SFEU, informace související s otázkami uvedenými v článku 4 nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001 (11) nebo informace spadající do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).
(36)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto:
1)
Články 2 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (13).
Článek 3
Orgány
1. Orgány agentury jsou:
a)
správní rada;
b)
výkonný ředitel;
c)
rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“).
2. Orgány agentury vykonávají své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11.
3. Správní rada a výkonný ředitel, rada pro bezpečnostní akreditaci a její předseda vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci jejích orgánů v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou právo daného státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících se činnosti agentury podle článku 23.
4. Volba umístění těchto úřadoven se řídí objektivními kritérii stanovenými tak, aby byl zajištěn hladký chod agentury.
Podmínky zřízení a fungování agentury v hostitelských členských státech a hostitelských třetích zemích, jakož i výhody, které tyto státy a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady a radě pro bezpečnostní akreditaci, zaměstnancům agentury a jejich rodinným příslušníkům, budou stanoveny ve zvláštních ujednáních uzavřených mezi agenturou a těmito státy a zeměmi. Tato zvláštní ujednání schvaluje správní rada.
5. Hostitelský členský stát a hostitelské třetí země poskytnou na základě zvláštních ujednání uvedených v odstavci 4 nezbytné podmínky pro hladký chod agentury.
6. S výhradou čl. 11a odst. 1 písm. f) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z:
a)
jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem;
b)
čtyř zástupců jmenovaných Komisí;
c)
jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem.
Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci jsou jmenování na základě jejich úrovně příslušných zkušeností a odbornosti.
Funkční období členů správní rady je čtyřleté s možností jednoho opětovného jmenování. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců ve správní radě byla co nejmenší.
Předseda a místopředseda rady pro bezpečnostní akreditaci, jakož i zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.
3. Je-li to vhodné, účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté, s možností jednoho opětovného jmenování, a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy správní rady.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.
5. Zasedání správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Zasedání správní rady se pravidelně konají dvakrát do roka. Zasedání správní rada se dále může konat z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých zasedáních jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje činnosti sekretariátu správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady podle odstavce 4 a pro přijímání rozpočtu a pracovních programů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Výkonný ředitel agentury nehlasuje. Rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 6 odst. 5, kromě záležitostí upravených v kapitole III, se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat kladně.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem.
Článek 6
Úkoly správní rady
1. Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž jsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly III, které byly radě pro bezpečnostní akreditaci svěřeny.
2. Správní rada rovněž:
a)
přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 11 odst. 4 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;
b)
přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. b);
c)
plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (EU) č. 1285/2013;
e)
přijímá v souladu s článkem 21 tohoto nařízení prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14);
f)
schvaluje ujednání podle čl. 23 odst. 2, poté co konzultovala radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení těchto ujednání, která se týkají bezpečnostní akreditace;
g)
přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;
h)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. c), a předá ji do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;
i)
zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 26, jakož i z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;
j)
je výkonným ředitelem konzultována ohledně pověřovacích smluv uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 před jejich podpisem;
k)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele pracovní ujednání mezi agenturou a ESA podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013;
l)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;
m)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele podle potřeby organizační strukturu agentury;
n)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
3. Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků Unie (15) (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.
Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je však správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Postupem podle článku 110 služebního řádu správní rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.
Přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí správní rada konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací, které jsou uvedeny v kapitole III, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.
4. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit v souladu s čl. 15b odst. 3 a 4.
5. Správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k jeho plnění úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury, s výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly III.
Článek 7
Výkonný ředitel
Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž jsou dotčeny pravomoci, které byly podle článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci a podle článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel plní tyto úkoly:
a)
zastupuje agenturu a, s výjimkou činností a rozhodnutí přijímaných podle kapitol II a III, podepisuje pověřovací smlouvy uvedené v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. j) tohoto nařízení;
b)
vypracuje pracovní ujednání mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013 a předloží je správní radě v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. k) tohoto nařízení a podepíše tato ujednání po jejich schválení správní radou;
c)
připravuje práci správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 5 odst. 5 druhého pododstavce;
d)
provádí rozhodnutí správní rady;
e)
připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. a) a b);
f)
provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. b);
g)
vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. d);
h)
připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech a předkládá ji správní radě ke schválení, s výjimkou části připravené a schválené radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. c), která se týká činností spadajících do působnosti kapitoly III;
i)
přijímá veškerá potřebná opatření, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
j)
sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
k)
zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce Rady 2004/552/SZBP (16) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (17)
l)
zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, mezi orgány agentury uvedenými v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení;
m)
sděluje Komisi názor agentury o technických a provozních specifikacích nezbytných pro zavádění změn v systémech v souladu s vývojem podle čl. 12 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1285/2013, včetně definice postupů pro převzetí a přezkum, jakož i výzkumných činností na podporu tohoto vývoje;
n)
vypracovává v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III tohoto nařízení v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě;
o)
vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce;
p)
přijímá po schválení správní radou potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech nebo ve třetích zemích v souladu s článkem 4 odst. 3;
q)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování;
r)
vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k provedení opatření vyplývajících ze závěrů a doporučení uvedených v hodnoceních a auditech podle článku 26 s výjimkou části akčního plánu týkající se činnosti podle kapitoly III a dvakrát do roka předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;
s)
přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních zájmů Unie:
i)
preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná kontrolní opatření,
ii)
při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;
t)
vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAF, a předkládá ji správní radě ke schválení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 8a
Pracovní programy a výroční zpráva
1. Ve víceletém pracovním programu agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) se stanoví činnosti, které má agentura vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž agentura odpovídá. V tomto programu se stanoví celkové strategické plánování, včetně cílů, etap, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti, jakož i plánování zdrojů, včetně lidských a finančních zdrojů, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohlední se v něm výsledky hodnocení a auditů podle článku 26 tohoto nařízení. Pro informaci obsahuje tento víceletý pracovní program rovněž popis přenesení úkolů z Komise na agenturu, včetně úkolů v oblasti řízení programů podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
2. Roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení vychází z víceletého pracovního programu. Stanoví se v něm činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a očekávané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Jasně se v něm uvádí, které úkoly byly doplněny, pozměněny nebo vypuštěny ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, a změny v ukazatelích výkonnosti a jejich cílových hodnotách. Tento program rovněž stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise podle potřeby přenesla na agenturu na základě dohody s agenturou podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
3. Výkonný ředitel předloží víceletý a roční pracovní program po jejich přijetí správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní shrnutí těchto pracovních programů.
4. Výroční zpráva uvedená v čl. 8 písm. h) tohoto nařízení musí obsahovat informace o:
a)
provádění víceletého a ročního pracovního programu, i s ohledem na ukazatele výkonnosti;
b)
plnění rozpočtu a plánu personální (zaměstnanecké) politiky;
c)
systémech řízení a vnitřní kontroly agentury a pokroku dosaženém při provádění systémů řízení a technik podle čl. 11 písm. e) nařízení (EU) č. 1285/2013;
d)
veškerých opatřeních na zlepšení vlivu agentury na životní prostředí;
e)
výsledcích vnitřního a vnějšího auditu a opatřeních přijatých na základě doporučení vyplývajících z auditu a doporučení vydaných v souvislosti s udílením absolutoria;
f)
čestném prohlášení výkonného ředitele.
Shrnutí výroční zprávy se zveřejňuje.“
3)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1285/2013 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.“
4)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace, které jsou učeny pro systémy evropského GNSS a které jsou uvedeny v této kapitole, jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vynaložit úsilí, aby byla rozhodnutí přijímána na základě konsensu;
c)
činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny na základě přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zohlední rizika pro bezpečnost systémů evropského GNSS, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnižovat obecnou úroveň bezpečnosti systémů;
d)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci připravují a činí odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
e)
je třeba vynaložit úsilí, aby byly konzultovány všechny dotčené subjekty, které mají zájem na bezpečnostních otázkách;
f)
všechny příslušné zúčastněné strany musí provádět činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace v souladu se strategií bezpečnostní akreditace, aniž je dotčena úloha Evropské komise vymezená v nařízení (EU) č. 1285/2013;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s řízením vymezeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pověřenými bezpečnostní akreditací;
h)
soustavný, transparentní a plně srozumitelný proces sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika pro systémy evropského GNSS, aby byla vymezena bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou míru s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování daných programů a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento proces týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik probíhá jako cyklický proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do programů;
i)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za provádění programů a poskytování služeb, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;
j)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny s náležitým ohledem na nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů;
k)
všechny zúčastněné subjekty zapojené do provádění programů chrání utajované informace EU a zachází s nimi v souladu se základními zásadami a minimálními standardy uvedenými v bezpečnostních pravidlech Rady a v bezpečnostních pravidlech Komise na ochranu utajovaných informací EU.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) k provádění úkolů uvedených v tomto článku.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost svěřená Komisi nařízením (EU) č. 1285/2013, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
3. Pokud jde o bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS rada pro bezpečnostní akreditaci, jakožto orgán pro bezpečnostní akreditaci:
a)
vymezuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, v níž stanoví:
i)
rozsah činností nezbytných k provedení a zachování akreditace systémů evropského GNSS a jejich potenciálního propojení s jinými systémy,
ii)
bezpečnostní akreditační řízení týkající se evropských systémů GNSS se stupněm podrobnosti přiměřeným požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky pro schválení; toto řízení probíhá v souladu s příslušnými požadavky, zejména s požadavky uvedenými v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013,
iii)
úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do akreditačního řízení,
iv)
harmonogram akreditace, shodný s fázemi programů, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj,
v)
zásady bezpečnostní akreditace sítí připojených k systémům a vybavení PRS připojeného k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;
b)
přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby do úrovně signálu ve vesmíru včetně, jakož i povolení k provozu pozemních stanic. Pokud jde o sítě a vybavení PRS připojené k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí pouze o oprávnění subjektů vyvíjet a vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS s přihlédnutím k poradenství poskytnutému vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky, jakož i celkovým bezpečnostním rizikům.
c)
přezkoumává a, s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;
d)
poskytuje Komisi v oblasti své působnosti poradenství při vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství pro zavedení bezpečnostních provozních směrnic (SecOps), a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;
e)
přezkoumává a schvaluje hodnocení bezpečnostního rizika vypracované v souladu s procesem sledování podle čl. 10 písm. h), s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v bodě c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; spolupracuje s Komisí při vymezování opatření ke snížení rizik;
f)
kontroluje provádění bezpečnostních opatření souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů evropského GNSS tím, že uskuteční nebo zadá bezpečnostní hodnocení, kontroly či revize v souladu s čl. 12 písm. b) tohoto nařízení;
g)
potvrzuje výběr schválených prostředků a opatření, které chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických prostředků používaných k zajištění bezpečnosti systémů evropského GNSS;
h)
schvaluje nebo popřípadě se společně se subjektem příslušným pro bezpečnostní otázky účastní na společném schvalování propojení systémů evropského GNSS s jinými systémy;
i)
dohaduje s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 12 písm. c);
j)
informuje na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 tohoto článku Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytuje Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;
k)
je nápomocna Radě, v úzké spolupráci s Komisí, při provádění společné akce 2004/552/SZBP na základě konkrétní žádosti Rady;
l)
provádí konzultace, které jsou nezbytné pro dosažení jejích úkolů.
4. Rada pro bezpečnostní akreditaci rovněž:
a)
připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;
b)
připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby byla mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;
c)
připravuje a schvaluje část výroční zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. h), která se týká činností a výhledů agentury podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy;
d)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Členské státy, Komise a vysoký představitel usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců v radě pro bezpečnostní akreditaci byla co nejmenší. Funkční období členů rady pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování. Zástupce ESA je k účasti na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. K účasti na těchto zasedáních mohou být ve výjimečných případech přizvání rovněž zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací jako pozorovatelé v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají. Podmínky účasti zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.
Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období předsedy a místopředsedy končí v okamžiku, kdy přestanou být členy rady pro bezpečnostní akreditaci.
9. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11 plnit své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání. Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro plnění jejích úkolů nezbytné, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 10 písm. i).
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, musí vykonávat svou činnost způsobem, který v souladu s cíli programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Za tímto účelem se v rámci agentury zřídí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle této kapitoly od ostatních zaměstnanců agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení Komise přijme příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zejména panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.
12. Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států a úloha svěřená agentuře podle čl. 14 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1285/2013, zřídí se v průběhu zaváděcí fáze programu Galileo pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci skupina odborníků z členských států k provádění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU, zejména pro:
i)
správu letových kódů a jiných kódů nezbytných pro fungování systému zřízeného v rámci programu Galileo,
ii)
ověření toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro zaznamenávání klíčů PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich ukládání a distribuci.
13. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijme rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
14. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
15. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013.
16. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
17. Harmonogram práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí zohledňovat roční pracovní program podle článku 27 nařízení (EU) č. 1285/2013.“
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Úkoly předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci
1. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:
a)
řídí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci;
b)
provádí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury, na kterou se vztahuje tato kapitola;
c)
spolupracuje s výkonným ředitelem ve snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu podle čl. 13 odst. 3 a organizačních struktur agentury;
d)
připravuje část zprávy o pokroku podle čl. 8 písm. g) týkající se provozních činností podle této kapitoly, a předkládá ji radě pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;
e)
připravuje část výroční zprávy uvedené v čl. 8 písm. h) a akčního plánu uvedeného v čl. 8 písm. r) týkající se provozních činností podle této kapitoly a včas je předloží výkonnému řediteli;
f)
zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle této kapitoly;
g)
vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle této kapitoly, pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.
2. Co se týče činností podle této kapitoly, mohou Evropský parlament a Rada vyzvat předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.“
6)
V článku 12 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti státních příslušníků členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci a pro potřeby procesu sledování bezpečnostních rizik podle čl. 10 písm. h). Tyto audity a testy se provádí v souladu s těmito zásadami:
i)
zdůrazňuje se význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů,
ii)
doporučují se protiopatření za účelem zmírnění konkrétních dopadů, které může přinášet ztráta důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.“
7)
Článek 13 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly III návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a ostatními činnostmi agentury. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.“;
b)
odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada předá tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, spolu s předběžným ročním pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s čl. 23 odst. 1.“
8)
V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
„10. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N; výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (18).
9)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IVa
LIDSKÉ ZDROJE
Článek 15a
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a prováděcí pravidla ke služebnímu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.
2. Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.
3. Vnitřní předpisy agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 10 písm. i).
Článek 15b
Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období
1. Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde.
Kandidát vybraný správní radou může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem agenturu zastupuje předseda správní rady.
Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše čtyř let.
Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.
Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.
Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho poslanců.
4. Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.
5. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné, i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III.
Článek 15c
Vyslaní národní odborníci
Agentura může rovněž využívat národní odborníky. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.“
10)
Články 16 a 17 se nahrazují tímto:
„Článek 16
Předcházení podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na agenturu bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (19). Za tím účelem agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (20) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a za použití inspekcí na místě.
3. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21).
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a vyšetřování v rozsahu svých pravomocí.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance uvedené v článku 15a se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
11)
Článek 18 se zrušuje.
12)
Články 22 a 23 se nahrazují tímto:
„Článek 22
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo citlivých informací
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací EU.
2. Agentura může ve svých vnitřních pravidlech zavést ustanovení pro nakládání s neutajovanými, avšak citlivými informacemi. Tato ustanovení se týkají zejména výměny, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
Článek 22a
Střet zájmů
1. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být správná a úplná. Činí se písemně při nástupu do funkce a každoročně se obnovují. Podle potřeby se aktualizují, zejména v případě významných změn, k nimž došlo u dotčených osob.
2. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání, a v těchto bodech se zdrží účasti na jednání a hlasování.
3. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 23
Účast třetích zemí a mezinárodních organizací
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací. Tato účast a její podmínky se stanoví v dohodě mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. V souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují prováděcí ustanovení týkající se účasti těchto zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Článek 23a
Společné zadávání veřejných zakázek s členskými státy
K plnění svých úkolů je agentura oprávněna zadávat společně s členskými státy zakázky v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (22).
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Přezkum, hodnocení a audit
1. Do 31. prosince 2016 a poté každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je zejména přezkum případné změny rozsahu nebo povahy úkolů agentury a finančního dopadu této změny. Hodnocení se zaměří na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a rovněž se v něm uvedou všechny okolnosti, které by mohly oslabit nezávislost a samostatnost agentury pro bezpečnostní akreditaci.
2. Hodnotící zprávu a závěry hodnocení předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se zpřístupní veřejnosti.
3. Každé druhé hodnocení sestává z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise, že další trvání agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může případně navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.
4. Na žádost správní rady nebo Komise mohou být prováděny externí audity výkonnosti agentury.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
REGOLAMENTO (UE) N. 512/2014 DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO
del 16 aprile 2014
recante modifica del regolamento (UE) n. 912/2010 che istituisce l’Agenzia del GNSS europeo
IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 172,
vista la proposta della Commissione europea,
previa trasmissione del progetto di atto legislativo ai parlamenti nazionali,
visto il parere del Comitato economico e sociale europeo (1),
previa consultazione del parere del Comitato delle regioni,
deliberando secondo la procedura legislativa ordinaria (2),
considerando quanto segue:
(1)
Risulta dal combinato disposto dell’articolo 14 del regolamento (UE) n. 1285/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (3), e dell’articolo 2 del regolamento (UE) n. 912/2010 del Parlamento europeo e del Consiglio (4) che l’Agenzia del GNSS europeo (l’«Agenzia») deve provvedere all’accreditamento di sicurezza dei sistemi europei di radionavigazione via satellite (i «sistemi») e, a tal fine, avvia e verifica l’attuazione delle procedure di sicurezza e l’esecuzione degli audit di sicurezza.
(2)
I sistemi sono definiti all’articolo 2 del regolamento (UE) n. 1285/2013. Si tratta di sistemi complessi e la loro creazione e il loro funzionamento coinvolgono numerose parti interessate aventi ruoli diversi. In tale contesto, è fondamentale che le informazioni classificate UE siano trattate e protette da tutte le parti interessate coinvolte nell’attuazione dei programmi Galileo e EGNOS (i «programmi») conformemente ai principi fondamentali e alle norme minime stabilite nelle norme di sicurezza della Commissione e del Consiglio per le informazioni classificate UE e che l’articolo 17 del regolamento (UE) n. 1285/2013, che garantisce un livello equivalente di protezione delle informazioni classificate UE, si applichi, se del caso, a tutte le parti interessate coinvolte nell’attuazione dei programmi.
(3)
Le parti interessate che partecipano al processo di accreditamento di sicurezza e ne sono influenzate sono gli Stati membri, la Commissione, le Agenzie pertinenti dell’Unione, l’Agenzia spaziale europea (ESA) e le parti coinvolte nell’azione comune 2004/552/PESC del Consiglio (5).
(4)
Viste la specificità e la complessità dei sistemi, le diverse entità coinvolte nella loro attuazione e la varietà di utenti potenziali, l’accreditamento di sicurezza dovrebbe essere agevolato da adeguate consultazioni con tutte le parti interessate, quali le autorità nazionali degli Stati membri e dei paesi terzi che gestiscono reti collegate al sistema istituito nell’ambito del programma Galileo per la fornitura del servizio pubblico regolamentato (PRS), le altre autorità competenti degli Stati membri, l’ESA, o, se stabilito da un accordo internazionale, i paesi terzi che ospitano stazioni terrestri dei sistemi.
(5)
Per consentire l’appropriata esecuzione dei compiti relativi all’accreditamento di sicurezza, è fondamentale che la Commissione fornisca tutte le informazioni necessarie al loro svolgimento. Occorre inoltre che le attività di accreditamento di sicurezza siano coordinate con le azioni degli organismi responsabili della gestione dei programmi conformemente al regolamento (UE) n. 1285/2013 e delle altre entità responsabili dell’applicazione delle prescrizioni in materia di sicurezza.
(6)
L’approccio alla valutazione e alla gestione dei rischi da applicarsi dovrebbe seguire le migliori prassi. Esso dovrebbe includere l’applicazione di misure di sicurezza conformemente al concetto di difesa in profondità e dovrebbe tenere conto della probabilità del verificarsi di un rischio o di un evento paventato. Dovrebbe inoltre essere proporzionato, appropriato ed efficace sotto il profilo dei costi, tenendo conto del costo di attuazione delle misure di attenuazione dei rischi rispetto al conseguente vantaggio in termini di sicurezza. La difesa in profondità mira a rafforzare la sicurezza dei sistemi attuando misure di sicurezza tecniche e non tecniche organizzate come fasi multiple di difesa.
(7)
Lo sviluppo, comprese pertinenti attività di ricerca associate, e la fabbricazione dei ricevitori PRS e dei moduli di sicurezza PRS, costituiscono attività particolarmente sensibili. È pertanto fondamentale istituire procedure per l’autorizzazione dei fabbricanti di ricevitori PRS e di moduli di sicurezza PRS.
(8)
Inoltre, dato il numero potenzialmente elevato di reti e di attrezzature connesse al sistema istituito nell’ambito del programma Galileo, in particolare ai fini dell’utilizzo PRS, i principi dell’accreditamento di sicurezza di tali reti e attrezzature dovrebbero essere definiti nella strategia di accreditamento di sicurezza al fine di garantire l’omogeneità di tale accreditamento senza sovrapporsi alla competenza delle entità nazionali degli Stati membri competenti per le questioni di sicurezza. L’applicazione di tali principi permetterebbe una gestione coerente dei rischi e ridurrebbe la necessità di aumentare tutte le azioni di attenuazione a livello del sistema, il che avrebbe un impatto negativo sui costi, sul calendario, sui risultati e sulla fornitura dei servizi.
(9)
I prodotti e le misure che proteggono dalle radiazioni elettromagnetiche (per esempio dall’intercettazione elettromagnetica) e i prodotti crittografici utilizzati per garantire la sicurezza dei sistemi dovrebbero essere valutati e approvati dagli organismi nazionali competenti per le questioni di sicurezza del paese in cui è stabilita l’impresa che fabbrica tali prodotti. In relazione ai prodotti crittografici, tale valutazione e approvazione dovrebbe essere integrata conformemente ai principi stabiliti ai punti da 26 a 30 dell’allegato IV della decisione 2013/488/UE del Consiglio (6). L’autorità responsabile dell’accreditamento di sicurezza dei sistemi dovrebbe avallare la scelta di tali prodotti e misure approvati, tenendo conto dei requisiti globali in materia di sicurezza dei sistemi.
(10)
Il regolamento (UE) n. 912/2010, in particolare il capo III, definisce le condizioni nelle quali l’Agenzia svolge il proprio compito relativo all’accreditamento di sicurezza dei sistemi. In linea di principio, esso prevede, in particolare, che le decisioni di accreditamento di sicurezza siano prese in modo indipendente dalla Commissione e dalle entità responsabili dell’attuazione dei programmi e che l’autorità di accreditamento di sicurezza dei sistemi costituisca pertanto, all’interno dell’Agenzia, un organismo autonomo che prende le proprie decisioni in modo indipendente.
(11)
In applicazione di tale principio, il regolamento (UE) n. 912/2010 istituisce il consiglio di accreditamento di sicurezza dei sistemi GNSS europei (il «consiglio di accreditamento di sicurezza») il quale, insieme al consiglio di amministrazione e al direttore esecutivo, costituisce uno dei tre organi dell’Agenzia. Il consiglio di accreditamento di sicurezza esegue i compiti affidati all’Agenzia in materia di accreditamento di sicurezza ed è abilitato a prendere a nome dell’Agenzia le decisioni relative all’accreditamento di sicurezza. Esso dovrebbe adottare il proprio regolamento interno e nominare il proprio presidente.
(12)
Poiché la Commissione, a norma del regolamento (UE) n. 1285/2013, deve provvedere alla sicurezza dei programmi, compresa la sicurezza dei sistemi e del loro funzionamento, le attività del consiglio di accreditamento di sicurezza dovrebbero limitarsi alle attività di accreditamento di sicurezza dei sistemi e lasciare impregiudicati i compiti e le responsabilità della Commissione. Ciò si dovrebbe applicare in particolare in relazione ai compiti e alle responsabilità della Commissione ai sensi dell’articolo 13 del regolamento (UE) n. 1285/2013 e dell’articolo 8 della decisione n. 1104/2011/UE del Parlamento europeo e del Consiglio (7), compresa l’adozione di qualsiasi documento relativo alla sicurezza mediante un atto delegato, un atto di esecuzione o in altro modo conformemente a tali articoli. Fatti salvi tali compiti e responsabilità della Commissione, alla luce della sua particolare esperienza, il consiglio di accreditamento di sicurezza dovrebbe tuttavia, nell’ambito delle sue competenze, avere facoltà di consigliare la Commissione in merito alla stesura dei progetti di testo degli atti di cui a tali articoli.
(13)
È opportuno inoltre assicurare che le attività concernenti l’accreditamento di sicurezza siano svolte fatte salve le competenze e le prerogative nazionali degli Stati membri per quanto riguarda l’accreditamento di sicurezza.
(14)
In relazione alla sicurezza i termini «audit» e «prove» possono includere valutazioni, ispezioni, verifiche, audit e prove di sicurezza.
(15)
Per poter svolgere le sue attività in modo efficiente ed efficace, il consiglio di accreditamento di sicurezza dovrebbe poter istituire opportuni organi subordinati che agiscano dietro sue istruzioni. In particolare, dovrebbe istituire un gruppo che lo assista nell’elaborazione delle sue decisioni.
(16)
Dovrebbe essere istituito un gruppo di esperti degli Stati membri sotto la supervisione del consiglio di accreditamento di sicurezza per svolgere i compiti dell’autorità di distribuzione degli apparati crittografici (CDA) relativi alla gestione del materiale crittografico dell’UE. Tale gruppo dovrebbe essere istituito su base temporanea per garantire la continuità della gestione degli aspetti relativi alla sicurezza delle comunicazioni durante la fase costitutiva del programma Galileo. A lungo termine, dovrebbe essere applicata una soluzione sostenibile per svolgere tali compiti operativi allorché il sistema istituito nell’ambito del programma Galileo sarà pienamente operativo.
(17)
Il regolamento (UE) n. 1285/2013 definisce il regime di governance pubblica dei programmi per il periodo 2014-2020, conferendo alla Commissione la responsabilità generale dei programmi. Amplia inoltre la portata delle missioni attribuite all’Agenzia e stabilisce in particolare che l’Agenzia può svolgere un ruolo centrale nel funzionamento dei sistemi e nella massimizzazione dei relativi vantaggi socioeconomici.
(18)
In tale nuovo contesto, è fondamentale garantire che il consiglio di accreditamento di sicurezza possa svolgere i compiti affidatigli in totale indipendenza, segnatamente dagli altri organi e dalle altre attività dell’Agenzia, ed evitare qualsiasi conflitto di interesse. Diventa in tal modo cruciale operare una separazione più marcata, all’interno dell’Agenzia, tra le attività legate all’accreditamento di sicurezza e le altre, quali la gestione del centro di monitoraggio della sicurezza di Galileo, il contributo alla commercializzazione dei sistemi e tutte le attività che la Commissione può assegnare all’Agenzia tramite accordi di delega, in particolare quelle legate al funzionamento dei sistemi. A tal fine, il consiglio di accreditamento di sicurezza e il personale dell’Agenzia sotto il suo controllo dovrebbero svolgere i propri compiti in modo da assicurare la loro autonomia ed indipendenza rispetto alle altre attività dell’Agenzia. È opportuno introdurre in seno all’Agenzia, entro il 1o gennaio 2014, una separazione strutturale tangibile ed efficace tra le sue diverse attività. Le norme interne dell’Agenzia relative al personale dovrebbero inoltre garantire l’autonomia e l’indipendenza del personale incaricato delle attività di accreditamento di sicurezza dal personale addetto alle altre attività dell’Agenzia.
(19)
È pertanto opportuno modificare il regolamento (UE) n. 912/2010 con l’obiettivo precipuo di accrescere l’autonomia e i poteri del consiglio di accreditamento di sicurezza e del suo presidente nonché di allineare ampiamente tale autonomia e tali poteri su quelli rispettivamente del consiglio di amministrazione e del direttore esecutivo dell’Agenzia, stabilendo al contempo un obbligo di cooperazione tra i diversi organi dell’Agenzia.
(20)
Nel nominare i membri dei consigli, nonché i relativi presidenti e vicepresidenti, si dovrebbe tenere conto, ove appropriato, dell’importanza di una rappresentanza di genere equilibrata. Si dovrebbe inoltre tenere conto delle pertinenti competenze manageriali, amministrative e di bilancio.
(21)
È opportuno che sia il consiglio di accreditamento di sicurezza, piuttosto che il consiglio di amministrazione, ad elaborare e approvare tale parte dei programmi di lavoro dell’Agenzia riguardante le attività operative legate all’accreditamento di sicurezza dei sistemi, nonché quella parte della relazione annuale che concerne le attività e le prospettive dell’Agenzia relativa alle attività di accreditamento di sicurezza dei sistemi. Esso dovrebbe trasmetterle in tempo utile al consiglio di amministrazione, in modo che quest’ultimo possa integrarle nel programma di lavoro e nella relazione annuale dell’Agenzia. È inoltre opportuno che il consiglio di accreditamento eserciti l’autorità disciplinare sul suo presidente.
(22)
È auspicabile affidare al presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza, nell’ambito delle attività di accreditamento di sicurezza, un ruolo paragonabile a quello esercitato dal direttore esecutivo nell’ambito delle altre attività dell’Agenzia. In tal modo, oltre alla funzione di rappresentare l’Agenzia, già prevista dal regolamento (UE) n. 912/2010, il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza dovrebbe gestire le attività di accreditamento di sicurezza sotto la direzione del consiglio omonimo e garantire l’attuazione di tale parte dei programmi di lavoro dell’Agenzia legata all’accreditamento. Il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza dovrebbe inoltre, su invito del Parlamento europeo o del Consiglio, poter presentare una relazione sull’esecuzione dei compiti del consiglio di accreditamento di sicurezza e rendere una dichiarazione dinanzi ad essi.
(23)
Dovrebbero essere previste procedure appropriate nel caso in cui il consiglio di amministrazione non approvi i programmi di lavoro dell’Agenzia, al fine di assicurare che, il processo di accreditamento di sicurezza non ne sia pregiudicato e possa essere svolto senza discontinuità.
(24)
Tenuto conto della partecipazione di taluni paesi terzi e della possibile partecipazione di organizzazioni internazionali ai programmi, anche in materia di sicurezza, è opportuno prevedere esplicitamente la possibilità che rappresentanti di organizzazioni internazionali e di paesi terzi, in particolare la Svizzera, con la quale dovrebbe essere concluso un accordo di cooperazione (8), possano partecipare, in via eccezionale e a determinate condizioni, ai lavori del consiglio di accreditamento di sicurezza. Tali condizioni dovrebbero essere specificate in un accordo internazionale, conformemente all’articolo 218 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (TFUE), da concludere con l’Unione, tenuto conto delle questioni di sicurezza e, in particolare, della protezione delle informazioni classificate UE. L’Accordo di cooperazione in materia di navigazione satellitare tra l’Unione europea e i suoi Stati membri e il Regno di Norvegia e i protocolli 31 e 37 dell’accordo SEE forniscono già un quadro per la partecipazione della Norvegia (9). Considerata la sua particolare esperienza, dovrebbe poter essere possibile consultare il consiglio di accreditamento di sicurezza, nell’ambito delle sue competenze, prima o durante la negoziazione di tali accordi internazionali.
(25)
È inoltre opportuno allineare il regolamento (UE) n. 912/2010 ai principi enunciati nell’approccio comune del Parlamento europeo, del Consiglio e della Commissione sulle agenzie decentralizzate, adottato da queste istituzioni rispettivamente il 5 luglio, il 26 giugno e il 12 giugno 2012, segnatamente per quanto riguarda le regole di adozione delle decisioni del consiglio di amministrazione, la durata del mandato dei membri del consiglio di amministrazione e del consiglio di accreditamento di sicurezza come pure dei loro presidenti, l’esistenza di un programma di lavoro pluriennale, i poteri del consiglio di amministrazione in materia di gestione del personale, la valutazione e la revisione di tale regolamento, la prevenzione e la gestione dei conflitti d’interesse e il trattamento delle informazioni sensibili non classificate. Il processo di adozione del programma di lavoro pluriennale dovrebbe essere svolto in piena conformità dei principi di leale cooperazione e tenendo conto dei vincoli temporali relativi a detto programma di lavoro.
(26)
Per quanto riguarda la prevenzione e la gestione dei conflitti di interesse, è fondamentale che l’Agenzia acquisisca e mantenga una reputazione di imparzialità, di integrità nonché elevati standard professionali. Non dovrebbero mai esservi motivi legittimi per sospettare che le decisioni possano essere influenzate da interessi in conflitto con il ruolo dell’Agenzia in quanto organismo al servizio dell’Unione nel suo insieme, o dagli interessi privati o affiliazioni del personale dell’Agenzia, di eventuali esperti nazionali distaccati od osservatori, o di qualsiasi membro del consiglio di amministrazione o del consiglio di accreditamento di sicurezza, che entrino, o possano entrare in conflitto con il corretto svolgimento delle funzioni ufficiali della persona interessata. Di conseguenza, occorre che il consiglio di amministrazione e il consiglio di accreditamento di sicurezza adottino norme esaurienti in materia di conflitti di interesse applicabili all’intera Agenzia. Tali norme dovrebbero tenere conto delle raccomandazioni espresse dalla Corte dei conti nella relazione speciale n. 15 del 2012 elaborata su richiesta del Parlamento europeo nonché della necessità di evitare conflitti di interesse tra i membri del consiglio di amministrazione e quelli del consiglio di accreditamento di sicurezza.
(27)
Per assicurare il funzionamento trasparente dell’Agenzia, il suo regolamento interno dovrebbe essere pubblicato. Tuttavia, in via eccezionale, taluni interessi pubblici e privati dovrebbero essere tutelati. Per assicurare il corretto funzionamento dei programmi, i programmi di lavoro pluriennali e annuali dovrebbero essere i più dettagliati possibili. Di conseguenza, potrebbero contenere materiale sensibile dal punto di vista della sicurezza o delle relazioni contrattuali. Sarebbe pertanto opportuno pubblicare solo una sintesi di detti documenti. Nell’interesse della trasparenza, tali sintesi dovrebbero ciò nondimeno essere le più complete possibili.
(28)
È inoltre opportuno sottolineare che i programmi di lavoro dell’Agenzia dovrebbero essere istituiti in base a un processo di gestione dei risultati, compresi gli indicatori di risultato, per una valutazione efficace ed efficiente dei risultati raggiunti.
(29)
I programmi di lavoro dell’Agenzia dovrebbero contenere anche una programmazione delle risorse, comprese le risorse umane e finanziarie attribuite a ciascuna attività, e tenere conto del fatto che le spese legate al nuovo fabbisogno in termini di personale dell’Agenzia dovrebbero essere in parte compensate da un’appropriata riduzione nella tabella dell’organico della Commissione durante il medesimo periodo, ossia dal 2014 al 2020.
(30)
Fatta salva la decisione politica sulle sedi delle agenzie dell’Unione, l’opportunità di una distribuzione geografica e gli obiettivi stabiliti dagli Stati membri relativamente alla sede delle nuove agenzie, contenuti nelle conclusioni dei rappresentanti degli Stati membri riuniti a livello di capi di Stato o di governo a Bruxelles il 13 dicembre 2003, e richiamati nelle conclusioni del Consiglio europeo di giugno 2008, nel processo decisionale relativo alla scelta della sede degli uffici locali dell’Agenzia si dovrebbe tenere conto di criteri oggettivi. Tali criteri comprendono l’accessibilità degli uffici, l’esistenza di infrastrutture di istruzione appropriate per i figli dei membri del personale e degli esperti nazionali distaccati, l’accesso al mercato del lavoro, al regime di previdenza sociale e all’assistenza sanitaria per le famiglie dei membri del personale e degli esperti nazionali distaccati, nonché i costi di attuazione e le spese di funzionamento.
(31)
Gli Stati ospitanti dovrebbero fornire, secondo disposizioni specifiche, le condizioni necessarie per il corretto funzionamento dell’Agenzia, come le strutture scolastiche e i servizi di trasporto.
(32)
Con la decisione 2010/803/UE (10), i rappresentanti dei governi degli Stati membri hanno deciso che l’Agenzia avrà sede a Praga. L’accordo sulla sede tra la Repubblica ceca e l’Agenzia è stato concluso il 16 dicembre 2011 ed è entrato in vigore il 9 agosto 2012. Si ritiene che l’accordo sulla sede e le altre disposizioni specifiche soddisfino i requisiti del regolamento (UE) n. 912/2010.
(33)
Gli interessi finanziari dell’Unione devono essere tutelati con provvedimenti adeguati durante l’intero ciclo della spesa, in particolare prevenendo e individuando irregolarità, effettuando indagini, recuperando fondi perduti, indebitamente versati o erroneamente gestiti e applicando eventuali sanzioni.
(34)
Dal momento che l’articolo 8 del regolamento (UE) n. 1285/2013 prevede la possibilità per gli Stati membri di destinare fondi supplementari al finanziamento di taluni elementi dei programmi, è opportuno permettere all’Agenzia di aggiudicare appalti pubblici congiuntamente con gli Stati membri allorché ciò si riveli necessario per l’adempimento delle sue missioni.
(35)
L’Agenzia dovrebbe applicare le norme della Commissione in materia di sicurezza delle informazioni classificate dell’Unione. Essa dovrebbe altresì avere la facoltà di stabilire disposizioni per il trattamento di informazioni sensibili non classificate. Tali norme si dovrebbero applicare esclusivamente al trattamento di dette informazioni da parte dell’Agenzia. Per informazioni sensibili non classificate si intendono le informazioni o il materiale che l’Agenzia dovrebbe proteggere in virtù di obblighi giuridici previsti dai trattati e/o a causa della loro sensibilità. Si tratta, tra l’altro, di informazioni o materiale coperti dal segreto professionale, di cui all’articolo 339 TFUE, informazioni relative a questioni di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 1049/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio (11) ovvero di informazioni rientranti nel campo di applicazione del regolamento (CE) n. 45/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio (12).
(36)
È pertanto opportuno modificare di conseguenza il regolamento (UE) n. 912/2010,
HANNO ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (UE) n. 912/2010 è così modificato:
1)
gli articoli da 2 a 8 sono sostituiti dai seguenti:
«Articolo 2
Compiti
I compiti dell’Agenzia sono enunciati all’articolo 14 del regolamento (UE) n. 1285/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (13).
Articolo 3
Organi
1. Gli organi dell’Agenzia sono:
a)
il consiglio di amministrazione,
b)
il direttore esecutivo,
c)
il consiglio di accreditamento di sicurezza dei sistemi GNSS europei (il “consiglio di accreditamento di sicurezza”).
2. Gli organi dell’Agenzia svolgono i loro compiti, quali definiti rispettivamente dagli articoli 6, 8 e 11.
3. Il consiglio di amministrazione e il direttore esecutivo, e il consiglio di accreditamento di sicurezza e il suo presidente, collaborano al fine di assicurare il funzionamento dell’Agenzia e il coordinamento dei suoi organi secondo modalità fissate dalle regole interne dell’Agenzia, quali il regolamento interno del consiglio di amministrazione, il regolamento interno del consiglio di accreditamento di sicurezza, la regolamentazione finanziaria applicabile all’Agenzia, le modalità di applicazione dello statuto del personale e le modalità di accesso ai documenti.
Articolo 4
Status giuridico, uffici locali
1. L’Agenzia è un organismo dell’Unione. Essa è dotata di personalità giuridica.
2. L’Agenzia gode in tutti gli Stati membri della più ampia capacità giuridica riconosciuta alle persone giuridiche dalla legge. In particolare, può acquistare o alienare beni mobili e immobili e stare in giudizio.
3. L’Agenzia ha facoltà di decidere di istituire uffici locali negli Stati membri, se questi lo consentono, o in paesi terzi che partecipano ai lavori dell’Agenzia a norma dell’articolo 23.
4. La scelta relativa all’ubicazione di tali uffici è effettuata sulla base di criteri obiettivi definiti al fine di garantire il corretto funzionamento dell’Agenzia stessa.
Le disposizioni relative all’insediamento e al funzionamento dell’Agenzia negli Stati membri e paesi terzi di accoglienza, nonché ai vantaggi concessi da questi ultimi al direttore esecutivo, ai membri del consiglio di amministrazione e del consiglio di accreditamento di sicurezza, nonché al personale dell’Agenzia e ai membri delle loro famiglie sono oggetto di accordi particolari conclusi tra l’Agenzia e i suddetti Stati e paesi. Gli accordi particolari sono approvati dal consiglio di amministrazione.
5. Gli Stati membri di accoglienza e i paesi terzi di accoglienza forniscono, secondo le modalità specifiche di cui al paragrafo 4, le condizioni necessarie per il corretto funzionamento dell’Agenzia.
6. Fatto salvo l’articolo 11 bis, paragrafo 1, lettera f), l’Agenzia è rappresentata dal suo direttore esecutivo.
Articolo 5
Consiglio di amministrazione
1. È istituito un consiglio di amministrazione per eseguire i compiti elencati nell’articolo 6.
2. Il consiglio di amministrazione si compone di:
a)
un rappresentante nominato da ciascuno Stato membro,
b)
quattro rappresentanti nominati dalla Commissione,
c)
un rappresentante senza diritto di voto, nominato dal Parlamento europeo.
I membri del consiglio di amministrazione e del consiglio di accreditamento di sicurezza sono nominati in base al loro livello di esperienza e di competenza pertinente.
Il mandato dei membri del consiglio di amministrazione è di quattro anni, rinnovabile una volta. Il Parlamento europeo, la Commissione e gli Stati membri si sforzano di limitare l’avvicendamento dei loro rappresentanti nel consiglio di amministrazione.
Il presidente o il vicepresidente del consiglio di accreditamento di sicurezza, un rappresentante dell’alto rappresentante dell’Unione per gli affari esteri e la politica di sicurezza (di seguito “AR”) e un rappresentante dell’Agenzia spaziale europea (di seguito “ESA”) sono invitati ad assistere alle riunioni del consiglio di amministrazione in qualità di osservatori alle condizioni stabilite nel regolamento interno del consiglio di amministrazione.
3. Se del caso, la partecipazione di rappresentanti di paesi terzi o di organizzazioni internazionali e le condizioni ad essa relative sono definite negli accordi di cui all’articolo 23, paragrafo 1 e sono conformi con il regolamento interno del consiglio di amministrazione.
4. Il consiglio di amministrazione elegge tra i suoi membri un presidente e un vicepresidente. Il vicepresidente sostituisce d’ufficio il presidente in caso di impedimento di quest’ultimo. Il mandato del presidente e del vicepresidente ha una durata di due anni, rinnovabile una volta, e ogni mandato termina quando tali persone cessano di far parte del consiglio di amministrazione.
Il consiglio di amministrazione ha il potere di revocare il presidente, il vicepresidente o entrambi.
5. Il consiglio di amministrazione si riunisce su convocazione del presidente.
Di norma, il direttore esecutivo partecipa alle deliberazioni, a meno che il presidente non decida altrimenti.
Il consiglio di amministrazione tiene una riunione ordinaria due volte all’anno. Esso si riunisce inoltre su iniziativa del presidente o su richiesta di almeno un terzo dei suoi membri.
Il consiglio di amministrazione può invitare ad assistere alle proprie riunioni come osservatore qualsiasi persona il cui parere possa presentare interesse. I membri del consiglio di amministrazione possono essere assistiti da consiglieri o esperti, fatto salvo il regolamento interno.
L’Agenzia svolge le funzioni di segretariato del consiglio di amministrazione.
6. Salvo che il presente regolamento disponga diversamente, il consiglio di amministrazione adotta le decisioni a maggioranza assoluta dei membri aventi diritto di voto.
Per l’elezione e la revoca del presidente e del vicepresidente del consiglio di amministrazione, di cui al paragrafo 4, nonché per l’adozione del bilancio e dei programmi di lavoro, è necessaria la maggioranza dei due terzi di tutti i membri aventi diritto di voto.
7. Ciascun rappresentante degli Stati membri e della Commissione dispone di un voto. Il direttore esecutivo non partecipa al voto. Le decisioni basate sull’articolo 6, paragrafo 2, lettere a) e b) e sull’articolo 6, paragrafo 5, ad eccezione delle questioni contemplate dal capo III, non sono adottate in assenza di un voto favorevole dei rappresentanti della Commissione.
Il regolamento interno del consiglio di amministrazione stabilisce disposizioni di voto più dettagliate, in particolare le condizioni in cui un membro può agire per conto di un altro.
Articolo 6
Compiti del consiglio di amministrazione
1. Il consiglio di amministrazione provvede affinché l’Agenzia svolga i compiti affidatile nel rispetto delle condizioni stabilite dal presente regolamento e adotta tutte le decisioni necessarie a tal fine, fatte salve le competenze attribuite al consiglio di accreditamento di sicurezza per le attività di cui al capo III.
2. Il consiglio di amministrazione espleta inoltre i seguenti compiti:
a)
adotta, entro il 30 giugno del primo anno del quadro finanziario pluriennale di cui all’articolo 312 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea, il programma di lavoro pluriennale dell’Agenzia per il periodo coperto da tale quadro finanziario pluriennale, previa integrazione della sezione elaborata dal consiglio di accreditamento di sicurezza, che rimane invariata, conformemente all’articolo 11, paragrafo 4, lettera a), e dopo aver ricevuto il parere della Commissione. Il Parlamento europeo è consultato riguardo a detto programma di lavoro pluriennale, purché lo scopo della consultazione sia uno scambio di opinioni e i risultati non siano vincolanti per l’Agenzia;
b)
adotta, entro il 15 novembre di ogni anno, il programma di lavoro dell’Agenzia per l’anno seguente, previa integrazione della sezione elaborata dal consiglio di accreditamento di sicurezza, che rimane invariata, conformemente all’articolo 11, paragrafo 4, lettera b), e dopo aver ricevuto il parere della Commissione;
c)
esercita le funzioni in materia di bilancio a norma dell’articolo 13, paragrafi 5, 6, 10 e 11, e dell’articolo 14, paragrafo 5;
d)
vigila sul funzionamento del centro di monitoraggio della sicurezza Galileo di cui all’articolo 14, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento (UE) n. 1285/2013;
e)
adotta le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1049/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio (14), a norma dell’articolo 21 del presente regolamento;
f)
approva le disposizioni di cui all’articolo 23, paragrafo 2, previa consultazione del consiglio di accreditamento di sicurezza sulle disposizioni di tali accordi concernenti l’accreditamento di sicurezza;
g)
adotta le procedure tecniche necessarie per svolgere i suoi compiti;
h)
adotta la relazione annuale sulle attività e le prospettive dell’Agenzia, previa integrazione della parte elaborata dal consiglio di accreditamento di sicurezza, che rimane inalterata, conformemente all’articolo 11, paragrafo 4, lettera c), e la trasmette entro il 1o luglio al Parlamento europeo, al Consiglio, alla Commissione e alla Corte dei conti;
i)
provvede a dare il seguito opportuno alle conclusioni e raccomandazioni delle valutazioni e degli audit di cui all’articolo 26 e a quelle che risultino dalle inchieste effettuate dall’Ufficio europeo di lotta antifrode (OLAF), nonché a tutte le relazioni di audit interno o esterno; trasmette all’autorità di bilancio qualsiasi informazione utile riguardante i risultati delle procedure di valutazione;
j)
è consultato dal direttore esecutivo riguardo agli accordi di delega di cui all’articolo 14, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 1285/2013 previamente alla loro firma;
k)
approva, sulla base di una proposta del direttore esecutivo, gli accordi operativi tra l’Agenzia e l’ESA di cui all’articolo 14, paragrafo 4 del regolamento (UE) n. 1285/2013;
l)
approva, in base a una proposta del direttore esecutivo, una strategia antifrode;
m)
approva, se del caso, sulla base delle proposte del direttore esecutivo, le strutture organizzative dell’Agenzia.
n)
adotta e pubblica il proprio regolamento interno.
3. Nei confronti del personale dell’Agenzia, il consiglio di amministrazione esercita i poteri dell’autorità investita del potere di nomina e dell’autorità competente per la conclusione dei contratti di assunzione, conferiti rispettivamente dallo statuto dei funzionari dell’Unione (15) (“Statuto”) e dal regime applicabile agli altri agenti (“poteri dell’autorità investita del potere di nomina”).
Il consiglio di amministrazione adotta, in conformità alla procedura di cui all’articolo 110 dello statuto dei funzionari, una decisione basata sull’articolo 2, paragrafo 1, dello statuto dei funzionari e sull’articolo 6 del regime applicabile agli altri agenti, che delega al direttore esecutivo i relativi poteri dell’autorità investita del potere di nomina e definisce le condizioni di sospensione della suddetta delega di competenze. Il direttore esecutivo riferisce al consiglio di amministrazione in merito all’esercizio di delega di competenze. Il direttore esecutivo è autorizzato a subdelegare tali competenze.
In applicazione del secondo comma del presente paragrafo, quando si verifichino circostanze eccezionali, il consiglio di amministrazione può, mediante decisione, sospendere temporaneamente la delega dei poteri dell’autorità investita del potere di nomina al direttore esecutivo e di quelle subdelegate da quest’ultimo, ed esercitare esso stesso tali competenze o delegarle ad uno dei suoi membri o a un membro del personale che non sia il direttore esecutivo.
In deroga al secondo comma, tuttavia, il consiglio di amministrazione è tenuto a delegare al presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza i poteri di cui al primo comma per quanto concerne l’assunzione, la valutazione e il reinquadramento del personale che partecipa alle attività di cui al capo III, nonché i provvedimenti disciplinari da prendere nei confronti di tale personale.
Il consiglio di amministrazione adotta le modalità di applicazione dello statuto e del regime applicabile agli altri agenti, in conformità della procedura di cui all’articolo 110 dello statuto. Per le questioni riguardanti l’assunzione, la valutazione, il reinquadramento del personale coinvolto nelle attività di cui al capo III e i provvedimenti disciplinari da adottare nei suoi confronti, il consiglio di amministrazione consulta previamente il consiglio di accreditamento di sicurezza e tiene in debito conto le sue osservazioni.
Adotta altresì una decisione in cui stabilisce le norme relative al distacco di esperti nazionali all’Agenzia. Prima di adottare tale decisione, il consiglio di amministrazione consulta il consiglio di accreditamento di sicurezza riguardo al distacco di esperti nazionali coinvolti nelle attività di accreditamento di sicurezza di cui al capo III e tiene in debito conto le sue osservazioni.
4. Il consiglio di amministrazione nomina il direttore esecutivo e può prorogare o porre fine al suo mandato ai sensi dell’articolo 15 ter, paragrafi 3 e 4.
5. Il consiglio di amministrazione esercita l’autorità disciplinare sul direttore esecutivo in relazione all’operato di quest’ultimo, in particolare riguardo alle questioni di sicurezza di competenza dell’Agenzia, tranne le attività intraprese conformemente al capo III.
Articolo 7
Direttore esecutivo
L’Agenzia è gestita dal suo direttore esecutivo, che esercita le proprie funzioni sotto la direzione del consiglio di amministrazione, fatti salvi i poteri attribuiti conformemente agli articoli 11 e 11 bis rispettivamente al consiglio di accreditamento di sicurezza e al suo presidente.
Fatte salve le competenze della Commissione e del consiglio di amministrazione, il direttore esecutivo esercita le sue funzioni in piena indipendenza e non sollecita né accetta istruzioni da governi o altri organismi.
Articolo 8
Compiti del direttore esecutivo
Il direttore esecutivo svolge i seguenti compiti:
a)
rappresenta l’Agenzia, salvo per le attività e le decisioni intraprese o adottate conformemente a quanto disposto ai capi II e III e firma gli accordi di cui all’articolo 14, paragrafo 2 del regolamento (UE) n. 1285/2013, a norma dell’articolo 6, paragrafo 2, lettera j) del presente regolamento;
b)
elabora gli accordi operativi tra l’Agenzia e l’ESA, di cui all’articolo 14, paragrafo 4, del regolamento (UE) n. 1285/2013 e li trasmette al consiglio di amministrazione conformemente all’articolo 6, paragrafo 2, lettera k) del presente regolamento e li firma dopo aver ricevuto l’approvazione da parte del consiglio di amministrazione;
c)
prepara i lavori del consiglio di amministrazione e partecipa, senza diritto di voto, ai lavori del consiglio di amministrazione, ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 5, secondo comma;
d)
attua le decisioni del consiglio di amministrazione;
e)
provvede a preparare i programmi di lavoro annuali e pluriennali dell’Agenzia e a presentarli al consiglio di amministrazione per l’approvazione, ad eccezione delle parti preparate e adottate dal consiglio di accreditamento di sicurezza in conformità dell’articolo 11, paragrafo 4, lettere a) e b);
f)
provvede ad attuare i programmi di lavoro annuali e pluriennali, ad eccezione delle parti attuate dal presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza in conformità dell’articolo 11 bis, paragrafo 1, lettera b);
g)
elabora una relazione sui progressi realizzati nell’attuazione del programma di lavoro annuale e, se del caso, del programma di lavoro pluriennale, per ogni riunione del consiglio di amministrazione, che integra, senza alterarla, la sezione preparata dal presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza, a norma dell’articolo 11 bis, paragrafo 1, lettera d);
h)
prepara la relazione annuale sulle attività e prospettive dell’Agenzia, a eccezione della sezione elaborata e approvata dal consiglio di accreditamento di sicurezza in conformità dell’articolo 11, paragrafo 4, lettera c), riguardo alle attività di cui al capo III e la sottopone al consiglio di amministrazione per l’approvazione;
i)
adotta tutte le misure necessarie, emanando in particolare istruzioni amministrative interne e pubblicando avvisi, per assicurare il funzionamento dell’Agenzia ai sensi del presente regolamento;
j)
elabora un progetto di stato di previsione delle entrate e delle spese dell’Agenzia a norma dell’articolo 13 ed esegue il bilancio a norma dell’articolo 14;
k)
provvede affinché l’Agenzia, quale operatore del centro di monitoraggio della sicurezza Galileo, sia in grado di ottemperare alle istruzioni impartite nel quadro dell’azione comune 2004/552/PESC del Consiglio (16) e di adempiere al suo ruolo di cui all’articolo 6 della decisione n. 1104/2011/UE del Parlamento europeo e del Consiglio (17);
l)
garantisce la circolazione di tutte le informazioni pertinenti, in particolare riguardo alla sicurezza, tra gli organi dell’Agenzia di cui all’articolo 3, paragrafo 1 del presente regolamento;
m)
comunica alla Commissione il parere dell’Agenzia su eventuali specifiche tecniche e operative necessarie ad attuare le evoluzioni dei sistemi di cui all’articolo 12, paragrafo 3, lettera d) del regolamento (UE) n. 1285/2013, compresa la definizione di procedure di accettazione e riesame, ed attività di ricerca a sostegno di tali evoluzioni;
n)
elabora, in stretta concertazione con il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza per le questioni relative alle attività di accreditamento di sicurezza di cui al capo III del presente regolamento, le strutture organizzative dell’Agenzia e le sottopone per approvazione al consiglio di amministrazione;
o)
esercita, nei confronti del personale dell’Agenzia, i poteri di cui all’articolo 6, paragrafo 3, primo comma, nella misura in cui tali poteri gli sono delegati in applicazione dello stesso;
p)
adotta, previa approvazione del consiglio di amministrazione, le misure necessarie per l’apertura di uffici locali negli Stati membri o in paesi terzi, a norma dell’articolo 4, paragrafo 3;
q)
provvede affinché il consiglio di accreditamento di sicurezza, gli organi di cui all’articolo 11, paragrafo 11, e il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza dispongano di un segretariato e di tutte le risorse necessarie al loro corretto funzionamento;
r)
elabora un piano d’azione volto a garantire il seguito alle conclusioni e raccomandazioni delle valutazioni e degli audit di cui all’articolo 26, tranne per la sezione del piano d’azione riguardante le attività di cui al capo III, e dopo aver integrato, senza modificarla, la sezione elaborata dal consiglio di accreditamento di sicurezza, trasmette alla Commissione una relazione semestrale sui progressi realizzati che è anche trasmessa al consiglio di amministrazione per conoscenza;
s)
adotta le seguenti misure per tutelare gli interessi finanziari dell’Unione:
i)
applica misure preventive contro la frode, la corruzione o qualsiasi altra attività illecita ed effettua controlli efficaci;
ii)
allorché emergano irregolarità, procede al recupero degli importi indebitamente versati e, se necessario, applica sanzioni amministrative e finanziarie efficaci, proporzionate e dissuasive;
t)
elabora una strategia antifrode per l’Agenzia che sia proporzionata ai rischi di frode per quanto riguarda l’analisi dei costi-benefici delle misure da attuare e tiene conto delle conclusioni e raccomandazioni derivanti dalle indagini OLAF e la trasmette per approvazione al consiglio di amministrazione.
2)
è inserito l’ articolo seguente:
«Articolo 8 bis
Programmi di lavoro e relazione annuale
1. Il programma di lavoro pluriennale dell’Agenzia previsto dall’articolo 6, paragrafo 2, lettera a), stabilisce le azioni che l’Agenzia deve realizzare durante il periodo coperto dal quadro finanziario pluriennale di cui all’articolo 312 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea, comprese le azioni attinenti alle relazioni internazionali e alla comunicazione di cui è responsabile. Tale programma definisce la programmazione strategica globale, compresi gli obiettivi, le tappe principali, i risultati previsti e gli indicatori di risultato e la programmazione delle risorse, comprese le risorse umane e finanziarie attribuite a ciascuna attività. Esso tiene conto dell’esito delle valutazioni e degli audit di cui all’articolo 26 del presente regolamento. Il programma multiannuale comprende a titolo informativo anche una descrizione del trasferimento di compiti conferito dalla Commissione all’Agenzia, compresi i compiti di gestione del programma di cui all’articolo 14, paragrafo 2, lettera b) del regolamento (UE) n. 1285/2013.
2. Il programma di lavoro annuale previsto dall’articolo 6, paragrafo 2, lettera b), del presente regolamento è basato sul programma di lavoro pluriennale. Stabilisce le azioni che l’Agenzia deve realizzare nel corso dell’anno a venire, comprese le azioni attinenti alle relazioni internazionali e alla comunicazione di cui è responsabile. Il programma comprende obiettivi dettagliati e i risultati previsti, insieme agli indicatori di risultato. Indica chiaramente i compiti aggiunti, modificati o soppressi rispetto all’esercizio finanziario precedente e i cambiamenti negli indicatori di risultato e dei loro valori obiettivo. Nel programma sono anche indicate le risorse umane e finanziarie attribuite a ciascuna attività. Esso comprende a titolo informativo i compiti delegati, dalla Commissione all’Agenzia, come d’obbligo mediante accordo di delega a norma dell’articolo 14, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 1285/2013.
3. Il direttore esecutivo, previa adozione in sede di consiglio di amministrazione, inoltra i programmi di lavoro annuale e pluriennale al Parlamento europeo, al Consiglio, alla Commissione e agli Stati membri e pubblica una sintesi degli stessi.
4. La relazione annuale di cui all’articolo 8, lettera h), del presente regolamento include informazioni concernenti:
a)
l’attuazione dei programmi di lavoro annuali e pluriennali, anche riguardo agli indicatori di risultato;
b)
l’esecuzione del bilancio e la tabella dell’organico;
c)
la gestione e i sistemi di controllo interni dell’Agenzia e i progressi raggiunti nell’attuazione dei sistemi e delle tecniche di gestione di cui all’articolo 11, lettera e) del regolamento (UE) n. 1285/2013;
d)
le eventuali misure per migliorare le prestazioni ambientali dell’Agenzia;
e)
le conclusioni degli audit interni ed esterni e il seguito dato alle raccomandazioni di audit e alle raccomandazioni sul discarico;
f)
la dichiarazione di affidabilità del direttore esecutivo.
Una sintesi della relazione annuale è resa pubblica.»;
3)
all’articolo 9, il paragrafo 1 è sostituito dal seguente:
«1. A norma dell’articolo 16 del regolamento (UE) n. 1285/2013, ogniqualvolta la sicurezza dell’Unione o degli Stati membri possa essere messa a repentaglio dal funzionamento dei sistemi, si applicano le procedure di cui all’azione comune 2004/552/PESC»;
4)
gli articoli 10 e 11 sono sostituiti dai seguenti:
«Articolo 10
Principi generali
Le attività di accreditamento di sicurezza per i sistemi GNSS europei di cui al presente capo sono eseguite in conformità ai principi seguenti:
a)
le attività e le decisioni di accreditamento di sicurezza sono intraprese in un contesto di responsabilità collettiva per la sicurezza dell’Unione e degli Stati membri;
b)
si cerca di pervenire alle decisioni tramite consenso;
c)
le attività di accreditamento di sicurezza sono svolte utilizzando un approccio alla gestione e alla valutazione dei rischi, considerando i rischi relativi alla sicurezza dei sistemi GNSS europei nonché l’impatto sui costi o sul calendario di qualsiasi misura volta ad attenuare i rischi, tenendo conto dell’obiettivo di non abbassare il livello generale della sicurezza dei sistemi;
d)
le decisioni di accreditamento di sicurezza sono preparate e adottate da professionisti qualificati per l’accreditamento di sistemi complessi e in possesso di un nulla osta di sicurezza di livello adeguato, i quali agiscono in modo obiettivo;
e)
ogni sforzo è compiuto per consultare tutte le parti interessate alle questioni di sicurezza;
f)
le attività di accreditamento di sicurezza sono eseguite da tutte le parti interessate secondo una strategia di accreditamento di sicurezza fatto salvo il ruolo della Commissione europea definito nel regolamento (UE) n. 1285/2013;
g)
le decisioni di accreditamento di sicurezza si basano, secondo il processo definito nell’apposita strategia, sulle decisioni di accreditamento di sicurezza adottate a livello locale dalla rispettiva autorità nazionale di accreditamento di sicurezza degli Stati membri;
h)
un processo di monitoraggio permanente, trasparente e pienamente comprensibile assicura la conoscenza dei rischi di sicurezza per i sistemi GNSS europei, la definizione di misure di sicurezza volte a ridurre tali rischi a un livello accettabile in considerazione delle esigenze di sicurezza dell’Unione e degli Stati membri e ai fini del buon funzionamento dei programmi nonché l’applicazione di tali misure conformemente al concetto di difesa in profondità. L’efficacia di tali misure è valutata costantemente. Il processo riguardante la valutazione e la gestione dei rischi di sicurezza è condotto congiuntamente, nel quadro di un processo iterativo, dalle parti interessate dei programmi;
i)
le decisioni di accreditamento di sicurezza sono adottate in modo rigorosamente indipendente dalla Commissione e dagli altri organi responsabili dell’attuazione dei programmi e della fornitura del servizio, come pure dal direttore esecutivo e dal consiglio di amministrazione dell’Agenzia;
j)
le attività di accreditamento di sicurezza sono svolte tenendo debitamente conto della necessità di un coordinamento adeguato tra la Commissione e le autorità responsabili dell’applicazione delle prescrizioni in materia di sicurezza;
k)
le informazioni classificate UE sono trattate e protette da tutte le parti interessate coinvolte nell’attuazione dei programmi conformemente ai principi fondamentali e alle norme minime stabiliti nelle norme di sicurezza rispettivamente applicabili al Consiglio e alla Commissione in materia di protezione delle informazioni classificate dell’UE.
Articolo 11
Consiglio di accreditamento di sicurezza
1. È istituito un consiglio di accreditamento di sicurezza dei sistemi GNSS europei (il “consiglio di accreditamento di sicurezza”) per eseguire i compiti indicati nel presente articolo.
2. Il consiglio di accreditamento di sicurezza svolge i propri compiti fatti salvi i compiti assegnati alla Commissione dal regolamento (UE) n. 1285/2013, in particolare per quanto riguarda questioni di sicurezza, e fatte salve le competenze degli Stati membri riguardo all’accreditamento di sicurezza.
3. In merito all’accreditamento di sicurezza dei sistemi GNSS europei, il consiglio di accreditamento di sicurezza, in qualità di autorità di accreditamento di sicurezza, è responsabile di:
a)
definire e approvare una strategia di accreditamento di sicurezza che stabilisce:
i)
la portata delle attività necessarie per realizzare e mantenere l’accreditamento dei sistemi GNSS europei e le loro potenziali interconnessioni con altri sistemi;
ii)
un processo di accreditamento di sicurezza per i sistemi GNSS europei con un grado di dettaglio commisurato al livello di garanzia richiesto e una chiara definizione delle condizioni per l’approvazione; tale processo è svolto conformemente ai requisiti pertinenti, in particolare quelli indicati nell’articolo 13 del regolamento (UE) n. 1285/2013;
iii)
il ruolo delle parti interessate coinvolte nel processo di accreditamento;
iv)
un calendario di accreditamento conforme alle fasi dei programmi, in particolare per quanto riguarda la realizzazione delle infrastrutture, la fornitura dei servizi e l’evoluzione;
v)
i principi di accreditamento di sicurezza per le reti collegate ai sistemi e le attrezzature PRS collegate ai sistemi istituiti dal programma Galileo da realizzare da parte degli organismi nazionali degli Stati membri competenti per le questioni di sicurezza;
b)
adottare decisioni di accreditamento di sicurezza, in particolare per quanto riguarda l’approvazione dei lanci di satelliti, l’autorizzazione a rendere operativi i sistemi nelle diverse configurazioni e per i vari servizi fino a comprendere il segnale nello spazio e l’autorizzazione a rendere operative le stazioni terrestri. Per quanto riguarda le reti e le attrezzature PRS collegate al sistema istituito dal programma Galileo, il consiglio di accreditamento di sicurezza adotta solo decisioni sull’autorizzazione degli organi a sviluppare e fabbricare dei ricevitori PRS o dei moduli di sicurezza PRS, tenendo conto della consulenza fornita dagli organismi nazionali competenti per le questioni di sicurezza e dei rischi di sicurezza globali;
c)
esaminare e, tranne per quanto riguarda i documenti che la Commissione deve adottare ai sensi dell’articolo 13 del regolamento (UE) n. 1285/2013 e dell’articolo 8 della decisione n. 1104/2011/UE, approvare tutta la documentazione relativa all’accreditamento di sicurezza;
d)
fornire consulenza, nel suo ambito di competenza, alla Commissione per quanto riguarda l’elaborazione di progetti di testo di atti di cui all’articolo 13 del regolamento (UE) n. 1285/2013 e all’articolo 8 della decisione n. 1104/2011/UE, anche in merito alla fissazione delle procedure operative di sicurezza (SecOp), e formulare una dichiarazione con la sua posizione finale;
e)
esaminare e approvare la valutazione dei rischi di sicurezza elaborata secondo il processo di monitoraggio di cui all’articolo 10, lettera h), tenendo conto del rispetto dei documenti di cui alla lettera c) del presente paragrafo e di quelli elaborati conformemente all’articolo 13 del regolamento (UE) n. 1285/2013 e all’articolo 8 della decisione n. 1104/2011/EU; cooperare con la Commissione per definire misure di attenuazione dei rischi;
f)
controllare l’attuazione di misure di sicurezza in relazione all’accreditamento di sicurezza dei sistemi GNSS europei effettuando o patrocinando valutazioni, ispezioni o riesami riguardo alla sicurezza, conformemente all’articolo 12, lettera b) del presente regolamento;
g)
avallare la selezione di prodotti e misure approvati che proteggono dall’intercettazione elettromagnetica (TEMPEST) e di prodotti crittografici e approvati, utilizzati per garantire la sicurezza dei sistemi GNSS europei;
h)
approvare o, ove del caso, partecipare all’approvazione comune, unitamente agli organismi competenti per le questioni di sicurezza, dell’interconnessione dei sistemi GNSS europei con gli altri sistemi;
i)
concordare con lo Stato membro interessato un modello per il controllo dell’accesso di cui all’articolo 12, lettera c);
j)
in base alle relazioni sui rischi di cui al paragrafo 11 del presente articolo, informare la Commissione della sua valutazione del rischio e fornirle consulenza sulle opzioni di trattamento dei rischi residui per una determinata decisione di accreditamento di sicurezza;
k)
su richiesta specifica del Consiglio, assistere, in stretta collaborazione con la Commissione, il Consiglio nell’attuazione dell’azione comune 2004/552/PESC;
l)
effettuare le consultazioni necessarie allo svolgimento dei suoi compiti.
4. Il consiglio di accreditamento di sicurezza svolge inoltre i seguenti compiti:
a)
prepara e approva tale parte del programma di lavoro pluriennale prevista dall’articolo 8 bis, paragrafo 1, relativa alle attività operative di cui al presente capo e alle risorse finanziarie ed umane necessarie alla realizzazione di tali attività, e la trasmette in tempo utile al consiglio di amministrazione che la integra nel programma di lavoro pluriennale;
b)
prepara e approva tale parte del programma di lavoro annuale prevista dall’articolo 8 bis, paragrafo 2, relativa alle attività operative di cui al presente capo e alle risorse finanziarie ed umane necessarie alla realizzazione di tali attività, e la trasmette in tempo utile al consiglio di amministrazione che la integra nel programma di lavoro annuale;
c)
prepara e approva tale parte della relazione annuale prevista dall’articolo 6, paragrafo 2, lettera h), relativa alle attività e prospettive dell’Agenzia di cui al presente capo nonché alle risorse finanziarie e umane necessarie alla realizzazione di tali attività e prospettive, e la trasmette in tempo utile al consiglio di amministrazione che la integra nella relazione annuale;
d)
adotta e pubblica il proprio regolamento interno.
5. La Commissione tiene costantemente informato il consiglio di accreditamento di sicurezza sull’impatto delle decisioni previste dallo stesso sul corretto svolgimento dei programmi e dell’attuazione dei piani di trattamento dei rischi residui. Il consiglio di accreditamento di sicurezza prende atto di tali pareri della Commissione.
6. Le decisioni del consiglio di accreditamento di sicurezza sono indirizzate alla Commissione.
7. Il consiglio di accreditamento di sicurezza è composto da un rappresentante per Stato membro, un rappresentante della Commissione e un rappresentante dell’alto rappresentante. Gli Stati membri, la Commissione e l’AR si sforzano di limitare l’avvicendamento dei loro rispettivi rappresentanti nel consiglio di accreditamento di sicurezza. Il mandato dei membri del consiglio di accreditamento di sicurezza è di quattro anni, rinnovabile. Un rappresentante dell’ESA è invitato a partecipare alle riunioni del consiglio di accreditamento di sicurezza in qualità di osservatore. In via eccezionale, anche i rappresentanti di paesi terzi o di organizzazioni internazionali possono essere invitati ad assistere alle riunioni in qualità di osservatori per questioni che riguardano direttamente tali paesi terzi o organizzazioni internazionali. Tale partecipazione di rappresentanti di paesi terzi o di organizzazioni internazionali e le condizioni ad essa relative sono definite negli accordi di cui all’articolo 23, paragrafo 1 e sono conformi al regolamento interno del consiglio di accreditamento di sicurezza.
8. Il consiglio di accreditamento di sicurezza elegge un presidente ed un vicepresidente tra i suoi membri, a maggioranza dei due terzi di tutti i membri aventi diritto di voto. Il vicepresidente sostituisce d’ufficio il presidente in caso di impedimento di quest’ultimo.
Il consiglio di accreditamento di sicurezza ha il potere di revocare il presidente, il vicepresidente o entrambi. Adotta la decisione di revoca a maggioranza dei due terzi.
Il mandato del presidente e del vicepresidente del consiglio di accreditamento di sicurezza è di due anni, rinnovabile una volta. Il mandato dell’uno o dell’altro cessa allorché il presidente o il vicepresidente perde la qualità di membro del consiglio di accreditamento di sicurezza.
9. Il consiglio di accreditamento di sicurezza dispone di tutte le risorse umane e materiali necessarie all’esecuzione delle funzioni consistenti nel fornire un opportuno sostegno amministrativo, e a consentirgli di svolgere, insieme agli organi di cui al paragrafo 11, i suoi compiti in modo indipendente, in particolare nel trattamento dei fascicoli, nell’avvio e nel monitoraggio dell’attuazione delle procedure di sicurezza e nell’esecuzione di audit di sicurezza dei sistemi, nella preparazione delle decisioni e nell’organizzazione di riunioni. Ha inoltre accesso a qualunque informazione utile per l’espletamento dei suoi compiti e di cui sia in possesso l’Agenzia, fatti salvi i principi di autonomia e indipendenza di cui all’articolo 10, lettera i).
10. Il consiglio di accreditamento di sicurezza e il personale dell’Agenzia posto sotto la sua sorveglianza svolgono le proprie mansioni in maniera tale da garantire l’autonomia e l’indipendenza dalle altre attività dell’Agenzia, in particolare dalle attività operative legate al funzionamento dei sistemi, conformemente agli obiettivi del programma. A tal fine, all’interno dell’Agenzia vi è un’effettiva separazione organizzativa tra il personale impegnato nelle attività oggetto del presente capo e il resto del personale dell’Agenzia. Il consiglio di accreditamento di sicurezza comunica immediatamente al direttore esecutivo, al consiglio di amministrazione e alla Commissione qualsiasi circostanza che possa ostacolare la propria autonomia o indipendenza. Qualora non venga trovato alcun rimedio all’interno dell’Agenzia, la Commissione esamina la situazione, in consultazione con le parti in causa. In base all’esito di tale esame, la Commissione adotta le opportune misure di attenuazione che l’Agenzia deve attuare e ne informa il Parlamento europeo e il Consiglio.
11. Il consiglio di accreditamento di sicurezza istituisce organi speciali subordinati, incaricati, dietro sue istruzioni, di occuparsi di questioni specifiche. In particolare, garantendo nel contempo la continuità necessaria delle sue attività, istituisce un gruppo incaricato di eseguire analisi e prove di sicurezza e di elaborare le pertinenti relazioni sui rischi al fine di assisterlo nel preparare le sue decisioni. Il consiglio di accreditamento di sicurezza può istituire e sciogliere gruppi di esperti per contribuire alle attività del gruppo.
12. Fatti salvi la competenza degli Stati membri e il compito dell’Agenzia di cui all’articolo 14, paragrafo 1, lettera a), punto i) del regolamento (UE) n. 1285/2013, durante la fase costitutiva del programma Galileo viene istituito un gruppo di esperti degli Stati membri, sotto il controllo del consiglio di accreditamento di sicurezza, per svolgere i compiti dell’autorità di distribuzione degli apparati crittografici (CDA) relativi alla gestione del materiale crittografico dell’UE in particolare per quanto riguarda:
i)
la gestione delle chiavi elettroniche di volo e delle altre chiavi necessarie al funzionamento del sistema istituito nell’ambito del programma Galileo;
ii)
la verifica dell’istituzione e dell’applicazione di procedure per la contabilità, il trattamento sicuro, l’archiviazione e la distribuzione delle chiavi del PRS.
13. Se un consenso in conformità dei principi generali di cui all’articolo 10 del presente regolamento non può essere raggiunto, il consiglio di accreditamento di sicurezza adotta decisioni con una votazione a maggioranza, come previsto dall’articolo 16 del trattato sull’Unione europea e fatto salvo l’articolo 9 del presente regolamento. Il rappresentante della Commissione e il rappresentante dell’alto rappresentante non partecipano alla votazione. Il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza firma, a nome del consiglio di accreditamento di sicurezza, le decisioni adottate da quest’ultimo.
14. La Commissione informa senza indugio il Parlamento europeo e il Consiglio sull’impatto dell’adozione delle decisioni di accreditamento di sicurezza sul corretto svolgimento dei programmi. La Commissione, se ritiene che una decisione adottata dal consiglio di accreditamento di sicurezza possa avere un effetto significativo sul corretto svolgimento dei programmi, ad esempio in termini di costi, calendario o risultati, ne informa immediatamente il Parlamento europeo e il Consiglio.
15. Tenuto conto dei pareri del Parlamento europeo e del Consiglio, che dovrebbero essere espressi entro un mese, la Commissione può adottare misure adeguate a norma del regolamento (UE) n. 1285/2013.
16. Il consiglio di amministrazione è tenuto periodicamente informato dell’evoluzione dei lavori del consiglio di accreditamento di sicurezza.
17. Il calendario dei lavori del consiglio di accreditamento di sicurezza rispetta il programma di lavoro annuale di cui all’articolo 27 del regolamento (UE) n. 1285/2013»;
5)
è inserito l’ articolo seguente:
«Articolo 11 bis
Compiti del presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza
1. Il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza svolge i seguenti compiti:
a)
gestisce le attività di accreditamento di sicurezza sotto la guida del consiglio di accreditamento di sicurezza;
b)
attua quella parte dei programmi di lavoro pluriennali e annuali dell’Agenzia di cui al presente capo, sotto il controllo del consiglio di accreditamento di sicurezza;
c)
collabora con il direttore esecutivo e lo aiuta ad elaborare il progetto di tabella dell’organico di cui all’articolo 13, paragrafo 3, e le strutture organizzative dell’Agenzia;
d)
prepara la sezione della relazione sui progressi realizzati di cui all’articolo 8, lettera g) riguardo alle attività operative di cui al presente capo e la trasmette al consiglio di accreditamento di sicurezza e al direttore esecutivo in tempo utile per l’integrazione nella relazione sui progressi realizzati;
e)
prepara la sezione della relazione annuale e del piano d’azione di cui rispettivamente alle lettere h) e r) dell’articolo 8, riguardo alle attività operative di cui al presente capo e le trasmette in tempo utile al direttore esecutivo;
f)
rappresenta l’Agenzia per le attività e le decisioni di cui al presente capo;
g)
esercita, nei confronti del personale dell’Agenzia coinvolto nelle attività di cui al presente capo, i poteri previsti dall’articolo 6, paragrafo 3, primo comma, nella misura in cui tali poteri gli/le sono delegati in applicazione del quarto comma dell’articolo 6, paragrafo 3.
2. Per le attività di cui al presente capo, il Parlamento europeo e il Consiglio possono invitare il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza a uno scambio di vedute sui lavori e le prospettive dell’Agenzia dinanzi a tali istituzioni, anche relativamente ai programmi di lavoro pluriennale e annuale»;
6)
all’articolo 12, la lettera b) è sostituita dalla seguente:
«b)
consentono a persone debitamente autorizzate nominate dal consiglio di accreditamento di sicurezza, di concerto con gli organismi nazionali competenti per le questioni di sicurezza e sotto il loro controllo, di accedere alle informazioni classificate e alle zone e/o siti connessi alla sicurezza dei sistemi rientranti nella loro giurisdizione, ai sensi delle disposizioni legislative e regolamentari nazionali, e senza discriminazioni basate sulla nazionalità dei cittadini degli Stati membri, incluso ai fini di prove e audit di sicurezza decisi dal consiglio di accreditamento di sicurezza e del processo di monitoraggio dei rischi di sicurezza di cui all’articolo 10, lettera h). Tali prove e audit vengono effettuati conformemente ai seguenti principi:
i)
si sottolinea l’importanza della sicurezza e della gestione efficiente del rischio presso le entità ispezionate;
ii)
si raccomandano contromisure per attenuare l’impatto specifico della perdita di riservatezza, integrità o disponibilità delle informazioni classificate»;
7)
l’articolo 13 è così modificato:
a)
il paragrafo 3 è sostituito dal seguente:
«3. Il direttore esecutivo elabora, in stretta concertazione con il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza per le attività di cui al capo III, un progetto di previsione delle entrate e delle spese dell’Agenzia per l’esercizio successivo, evidenziando la distinzione tra gli elementi del progetto di stato di previsione relativi alle attività di accreditamento di sicurezza e quelli relativi alle altre attività dell’Agenzia. Il presidente del consiglio di accreditamento di sicurezza può redigere lo stato di previsione in base a tale progetto e il direttore esecutivo trasmette sia il progetto sia lo stato di previsione al consiglio di amministrazione e al consiglio di accreditamento di sicurezza, corredati di un progetto di tabella dell’organico»;
b)
i paragrafi 5 e 6 sono sostituiti dai seguenti:
«5. Ogni anno il consiglio di amministrazione compila, in base al progetto di stato di previsione delle entrate e delle spese e in stretta concertazione con il consiglio di accreditamento di sicurezza per le attività di cui al capo III, lo stato di previsione delle entrate e delle spese dell’Agenzia per l’esercizio successivo.
6. Il consiglio di amministrazione trasmette entro il 31 marzo lo stato di previsione, corredato di un progetto di tabella dell’organico e del programma di lavoro annuale provvisorio, alla Commissione nonché ai paesi terzi o alle organizzazioni internazionali con cui l’Unione ha concluso accordi ai sensi dell’articolo 23, paragrafo 1»;
8)
all’articolo 14, il paragrafo 10 è sostituito dal seguente:
«10. Il Parlamento europeo, su raccomandazione del Consiglio che delibera a maggioranza qualificata, dà discarico al direttore esecutivo, entro il 30 aprile dell’anno N + 2, dell’esecuzione del bilancio dell’esercizio N; ad eccezione della parte dell’esecuzione del bilancio che rientra tra i compiti affidati, se necessario, all’Agenzia in forza dell’articolo 14, paragrafo 2) del regolamento (UE) n. 1285/2013, per la quale si applica la procedura di cui agli articoli 164 e 165 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio (18).
9)
è inserito il capo seguente:
«CAPO IV bis
RISORSE UMANE
Articolo 15 bis
Personale
1. Al personale impiegato dall’Agenzia si applicano lo statuto dei funzionari dell’Unione europea, il regime applicabile agli altri agenti e le regole adottate congiuntamente dalle istituzioni dell’Unione ai fini dell’applicazione di detto statuto e detto regime.
2. Il personale dell’Agenzia è composto da agenti assunti dall’Agenzia per quanto necessario all’adempimento dei suoi compiti. Tale personale possiede nulla osta di sicurezza adeguato al livello di classificazione delle informazioni che tratta.
3. Le regole interne dell’Agenzia, quali il regolamento interno del consiglio di amministrazione, il regolamento interno del consiglio di accreditamento di sicurezza, la regolamentazione finanziaria applicabile all’Agenzia, le modalità di applicazione dello statuto del personale e le modalità di accesso ai documenti garantiscono l’autonomia e l’indipendenza del personale che esercita le attività di accreditamento di sicurezza dal personale incaricato delle altre attività dell’Agenzia, conformemente all’articolo 10, lettera i).
Articolo 15 ter
Nomina e mandato del direttore esecutivo
1. Il direttore esecutivo è assunto come agente temporaneo dell’Agenzia ai sensi dell’articolo 2, lettera a), del regime applicabile agli altri agenti.
2. Il direttore esecutivo è nominato dal consiglio di amministrazione in base al merito e alla provata competenza in materia amministrativa e manageriale nonché alla competenza e all’esperienza nei settori in questione, sulla base di un elenco di candidati proposti dalla Commissione in esito a una procedura di gara aperta e trasparente, esperita dopo la pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea o in altre pubblicazioni di un invito a manifestare interesse.
Il candidato prescelto dal consiglio di accreditamento di sicurezza può essere invitato quanto prima a rendere una dichiarazione dinanzi al Parlamento europeo e a rispondere alle domande dei deputati.
Per la conclusione del contratto del direttore esecutivo, l’Agenzia è rappresentata dal presidente del consiglio di amministrazione.
Il consiglio di amministrazione adotta la sua decisione di nomina del direttore esecutivo a maggioranza dei due terzi dei suoi membri.
3. Il mandato del direttore esecutivo è di cinque anni. Al termine di tale mandato la Commissione procede a una valutazione dei risultati del direttore esecutivo, tenendo conto dei futuri compiti e delle sfide dell’Agenzia.
Sulla base di una proposta della Commissione che tenga conto della valutazione di cui al primo comma, il consiglio di amministrazione può prorogare il mandato del direttore esecutivo una sola volta per un periodo non superiore a quattro anni.
Ogni decisione di proroga del mandato del direttore esecutivo è adottata a maggioranza dei due terzi dei membri del consiglio di amministrazione.
Un direttore esecutivo il cui mandato sia stato prorogato non può successivamente partecipare ad una procedura di selezione per il medesimo incarico.
Il consiglio di amministrazione informa il Parlamento europeo della sua intenzione di prorogare il mandato del direttore esecutivo. Prima di tale proroga, il direttore esecutivo può essere invitato a rendere una dichiarazione dinanzi alle competenti commissioni del Parlamento europeo e a rispondere alle domande dei deputati.
4. Il consiglio di amministrazione può revocare il direttore esecutivo, su proposta della Commissione o di un terzo dei suoi membri, con decisione adottata a maggioranza dei due terzi dei suoi membri.
5. Il Parlamento europeo e il Consiglio possono invitare il direttore esecutivo a uno scambio di vedute sui lavori e le prospettive dell’Agenzia dinanzi a tali istituzioni, anche relativamente al programma di lavoro annuale e pluriennale. Tale scambio di vedute non verte su questioni relative alle attività di accreditamento di sicurezza contemplate dal capo III.
Articolo 15 quater
Esperti nazionali distaccati
L’Agenzia può altresì ricorrere ad esperti nazionali. Tali esperti possiedono nulla osta di sicurezza adeguati al livello di classificazione delle informazioni che trattano. Lo statuto dei funzionari e il regime applicabile agli altri agenti non si applicano a tale personale»;
10)
gli articoli 16 e 17 sono sostituiti dai seguenti:
«Articolo 16
Prevenzione antifrode
1. Al fine di lottare contro la frode, la corruzione ed altre attività illegali si applica all’Agenzia senza limitazioni il regolamento (UE, Euratom) n. 883/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (19). A tale scopo l’Agenzia aderisce all’accordo interistituzionale del 25 maggio 1999 tra il Parlamento europeo, il Consiglio dell’Unione europea e la Commissione delle Comunità europee relativo alle indagini interne svolte dall’Ufficio europeo per la lotte antifrode (OLAF) (20) e adotta le opportune disposizioni applicabili al personale dell’Agenzia e agli esperti nazionali distaccati, avvalendosi del modello di decisione allegato a tale accordo.
2. La Corte dei conti ha il potere di controllare i beneficiari dei crediti dell’Agenzia nonché i contraenti e i subappaltatori che abbiano ottenuto fondi dell’Unione attraverso l’Agenzia, avvalendosi dei documenti fornitile o effettuando ispezioni in loco.
3. Nel quadro delle sovvenzioni finanziate o dei contratti conclusi dall’Agenzia, l’OLAF può effettuare indagini, compresi controlli e verifiche sul posto, conformemente alle disposizioni del regolamento (UE, Euratom) n. 883/2013 e del regolamento (Euratom, CE) n. 2185/96 del Consiglio (21), al fine di lottare contro la frode, la corruzione e qualunque altra attività illecita che leda gli interessi finanziari dell’Unione.
4. Fatte salve le disposizioni del presente articolo, paragrafi 1, 2 e 3, gli accordi di cooperazione stipulati dall’Agenzia con i paesi terzi od organizzazioni internazionali, i contratti e le convenzioni di sovvenzione conclusi dall’Agenzia con terzi e qualsiasi decisione di finanziamento presa dall’Agenzia prevedono espressamente che la Corte dei conti e l’OLAF possano procedere a controlli e indagini secondo le rispettive competenze.
Articolo 17
Privilegi e immunità
All’Agenzia e al suo personale, di cui all’articolo 15 bis, si applica il protocollo n. 7 sui privilegi e le immunità dell’Unione europea allegato al trattato sull’Unione europea e al trattato sul funzionamento dell’Unione europea
11)
l’articolo 18 è soppresso.
12)
gli articoli 22 e 23 sono sostituiti dai seguenti:
«Articolo 22
Norme di sicurezza relative alla protezione delle informazioni sensibili o classificate
1. L’Agenzia applica le norme di sicurezza della Commissione in materia di protezione delle informazioni classificate dell’Unione.
2. L’Agenzia può stabilire, nel suo regolamento interno, disposizioni per il trattamento di informazioni sensibili non classificate aventi come oggetto, tra l’altro, lo scambio, il trattamento e l’archiviazione delle stesse.
Articolo 22 bis
Conflitti di interesse
1. I membri del consiglio di amministrazione e del consiglio di accreditamento di sicurezza, il direttore esecutivo, gli esperti nazionali distaccati e gli osservatori rendono una dichiarazione d’impegno e una dichiarazione di interessi con le quali indicano l’assenza o l’esistenza di qualunque interesse diretto o indiretto che possa essere considerato in contrasto con la loro indipendenza. Tali dichiarazioni sono accurate e complete. Sono rese per iscritto al momento dell’entrata in servizio e vengono rinnovate annualmente. Sono aggiornate ogniqualvolta necessario, in particolare in caso di cambiamenti pertinenti della situazione personale delle persone interessate.
2. Prima di ogni riunione alla quale partecipano, i membri del consiglio di amministrazione e del consiglio di accreditamento di sicurezza, il direttore esecutivo, gli esperti nazionali distaccati, gli osservatori e gli esperti esterni che partecipano ai gruppi di lavoro ad hoc dichiarano, in modo accurato e completo, l’assenza o l’esistenza di qualunque interesse che possa essere considerato in contrasto con la loro indipendenza in relazione ai punti iscritti all’ordine del giorno e non partecipano alle discussioni e alle votazioni su tali punti.
3. Il consiglio di amministrazione e il consiglio di accreditamento di sicurezza stabiliscono, nel loro regolamento interno, le modalità pratiche relative alle norme sulla dichiarazione di interessi di cui ai paragrafi 1 e 2 e alla prevenzione e gestione del conflitto di interessi.
Articolo 23
Partecipazione dei paesi terzi e delle organizzazioni internazionali
1. L’Agenzia è aperta alla partecipazione di paesi terzi e di organizzazioni internazionali. Tale partecipazione, e le relative condizioni, sono definite in un accordo tra l’Unione e il paese terzo o l’organizzazione internazionale in questione, conformemente alla procedura di cui all’articolo 218 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea.
2. Conformemente alle pertinenti disposizioni di tali accordi, sono elaborate disposizioni pratiche per la partecipazione di paesi terzi o organizzazioni internazionali ai lavori dell’Agenzia, comprese gli accordi sulla loro partecipazione alle iniziative intraprese dall’Agenzia, sui contributi finanziari e sul personale.
Articolo 23 bis
Aggiudicazione di appalti pubblici in comune con gli Stati membri
Ai fini dello svolgimento dei suoi compiti, l’Agenzia è autorizzata ad aggiudicare appalti pubblici in comune con gli Stati membri, secondo le modalità previste dal regolamento delegato (UE) n. 1268/2012 della Commissione. (22)
13)
L’articolo 26 è sostituito dal seguente:
«Articolo 26
Revisione, valutazione e audit
1. Entro il 31 dicembre 2016, e successivamente ogni cinque anni, la Commissione procede ad una valutazione dell’Agenzia, in particolare per quanto riguarda le sue ripercussioni, la sua efficacia, il suo buon funzionamento, i suoi metodi di lavoro, le sue esigenze e l’utilizzo delle risorse che le sono attribuite. Tale valutazione comprende in particolare l’esame di un’eventuale modifica dell’ambito di applicazione o della natura dei compiti dell’Agenzia e delle relative implicazioni finanziarie. Prende in considerazione l’applicazione della politica dell’Agenzia in materia di conflitto di interessi e riflette inoltre le eventuali circostanze che possano aver pregiudicato l’autonomia e l’indipendenza del consiglio di accreditamento di sicurezza.
2. La Commissione trasmette al Parlamento europeo, al Consiglio, al consiglio di amministrazione e al consiglio di accreditamento di sicurezza dell’Agenzia la relazione di valutazione e le proprie conclusioni. Le risultanze della valutazione sono rese pubbliche.
3. Una valutazione su due comprende un esame del bilancio dell’Agenzia alla luce dei suoi obiettivi e dei suoi compiti. Se la Commissione ritiene che il mantenimento dell’Agenzia non è più giustificato rispetto agli obiettivi e ai compiti che le sono stati assegnati, può proporre, se del caso, l’abrogazione del presente regolamento.
4. Su richiesta del consiglio di amministrazione o della Commissione, possono essere svolti audit esterni sui risultati dell’Agenzia».
Articolo 2
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Strasburgo, il 16 aprile 2014