PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 215/2014
ze dne 7. března 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o metodiky podpory opatření v souvislosti se změnou klimatu, určování milníků a cílů ve výkonnostním rámci a nomenklaturu kategorií zásahů pro evropské strukturální a investiční fondy
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 8 třetí pododstavec, čl. 22 odst. 7 pátý pododstavec a čl. 96 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 zakotvuje společná ustanovení ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti (FS), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF), které poskytují podporu v rámci politiky soudržnosti a nyní fungují ve společném rámci.
(2)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, neboť se zabývají zvláštními pravidly pro všech pět evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „fondy ESI“) ohledně aspektů, jež jsou společné alespoň třem těmto fondům, tj. ohledně metodiky podpory opatření v souvislosti se změnou klimatu, stanovení milníků a cílů ve výkonnostním rámci a nomenklatury kategorií zásahů, přičemž všechny ovlivňují obsah programů. Za účelem zajištění souladu mezi těmito ustanoveními, která by měla v zájmu usnadnění strategického programování fondů ESI vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a uceleného přístupu k nim pro všechny občany Unie je žádoucí zařadit tyto prvky, které jsou relevantní pro programování fondů ESI a které mají být stanoveny prostřednictvím prováděcích aktů požadovaných v nařízení (EU) č. 1303/2013, do jednoho nařízení.
(3)
Podle čl. 8 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné přijmout společnou metodiku pro určení výše podpory plnění cílů v oblasti změny klimatu pro všech pět fondů ESI. Tato metodika by měla spočívat v přidělení specifického koeficientu podpoře poskytované v rámci fondů ESI, který odráží rozsah, v jakém tato podpora přispívá k plnění cílů v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Přidělený specifický koeficient by se měl rozlišovat na základě toho, zda daná podpora přispívá k těmto cílům v oblasti změny klimatu významným, nebo skromným způsobem. Pokud daná podpora k těmto cílům nepřispívá nebo pouze bezvýznamně, měl by jí být přidělen nulový koeficient. Standardní koeficienty by se měly používat pro zajištění harmonizovaného přístupu k vysledování výdajů souvisejících s oblastí změny klimatu v různých politikách Unie. Metodika by nicméně měla odrážet rozdíly, pokud jde o jednotlivé fondy FSI. V souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 by v případě EFRR, ESF a Fondu soudržnosti měly být koeficienty přiděleny kategoriím zásahů stanoveným v rámci nomenklatury přijaté Komisí. V případě EZFRV by koeficienty měly být přiděleny oblastem zájmu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (2) a v případě ENRF opatřením podle budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky pro programové období 2014-2020.
(4)
Podle čl. 22 odst. 7 pátého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 je rovněž nutné stanovit podrobná opatření za účelem určení milníků a cílů ve výkonnostním rámci pro každou prioritu zahrnutou v programech podporovaných z fondů ESI a pro hodnocení dosahování těchto milníků a cílů.
(5)
Ověření, zda milníky a cíle splňují podmínky stanovené v příloze II nařízení (EU) č. 1303/2013, vyžaduje, aby byly zaznamenávány příslušné informace a rovněž použitý metodický postup pro stanovení výkonnostního rámce. Zahrnutí takovýchto informací do programů by mělo být dobrovolné, avšak příslušná dokumentace informující o vývoji výkonnostního rámce v souladu s přílohou II nařízení (EU) č. 1303/2013 by měla být k dispozici členskému státu i Komisi.
(6)
Dosažení milníků stanovených ve výkonnostním rámci je předpokladem pro konečné přidělení výkonnostní rezervy a vážné selhání při jejich plnění může vést k pozastavení průběžných plateb. Je tedy důležité zavést podrobná opatření pro stanovení milníků a přesně definovat, co znamená jejich dosažení.
(7)
S ohledem na skutečnost, že dosažení cílů stanovených pro konec programového období je důležitým opatřením pro úspěšné čerpání z fondů ESI a že vážné selhání při dosahování cílů může být důvodem pro finanční opravu, je důležité jasně vyjádřit, jak mají být cíle stanoveny, a přesně uvést, co znamená dosažení cílů, nebo naopak jejich nedosažení.
(8)
V zájmu zohlednění pokroku při provádění operací v rámci priority je zapotřebí vymezit klíčové prováděcí kroky.
(9)
Aby se zajistilo, že výkonnostní rámec odpovídajícím způsobem odráží cíle a výsledky pro každý fond nebo Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a případně kategorii regionů, je nezbytné vymezit zvláštní ustanovení týkající se struktury výkonnostního rámce a hodnocení dosažení milníků a cílů v případě, že se priorita týká více než jednoho fondu nebo kategorie regionů. Vzhledem k tomu, že finanční příspěvky jsou podle kategorie regionů poskytovány pouze z ESF a EFRR, neměla by být kategorie regionů považována za relevantní pro účely stanovení výkonnostního rámce pro Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF.
(10)
Podle čl. 96 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit společné kategorie zásahů pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, a umožnit tak členským státům předkládat Komisi odpovídající informace o plánovaném využití těchto fondů a informace o kumulativním přidělení a kumulativních výdajích v rámci těchto fondů s ohledem na kategorie, jakož i o počtu operací během prováděcího období programu. Komise tak bude moci o využití finančních prostředků z těchto fondů informovat odpovídajícím způsobem ostatní orgány Unie a občany EU. S výjimkou kategorií zásahů, které přímo odpovídají tematickým cílům nebo investičním prioritám stanoveným v nařízení (EU) č. 1303/2013 a ve zvláštních nařízeních týkajících se fondů, mohou být kategorie zásahů použity u podpory v rámci různých tematických cílů.
(11)
Aby bylo umožněno okamžité uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(12)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu s čl. 150 odst. 3 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1303/2013, jelikož Výbor pro koordinaci Evropských strukturálních a investičních fondů zřízený podle čl. 150 odst. 1 uvedeného nařízení vydal své stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
METODIKA PRO URČENÍ PODPORY PLNĚNÍ CÍLŮ V OBLASTI ZMĚNY KLIMATU PRO JEDNOTLIVÉ FONDY ESI
(Zmocnění podle čl. 8 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 1
Metodika pro výpočet podpory z ERFF, ESF a Fondu soudržnosti na plnění cílů v oblasti změny klimatu
1. Výpočet podpory, která má být použita na plnění cílů v oblasti změny klimatu z ERFF a Fondu soudržnosti, zahrnuje tyto dva kroky:
a)
koeficienty stanovené v tabulce 1 přílohy I tohoto nařízení se použijí podle kódu pro oblast zásahu na finanční údaje oznámené pro tyto kódy;
b)
pokud jde o finanční údaje oznámené pro kódy pro oblasti zásahu, které mají nulový koeficient, v případě, že finanční údaje jsou oznámeny v rámci dimenze tematického cíle pro kódy 04 a 05 stanovené v tabulce 5 přílohy I tohoto nařízení, váží se údaje pomocí 40% koeficientu podle toho, jak přispívají k plnění cílů v oblasti změny klimatu.
2. Koeficienty týkající se oblasti změny klimatu, které jsou uplatňovány na základě tabulky 1 přílohy I tohoto nařízení, se rovněž použijí pro příslušné kategorie v rámci cíle Evropské územní spolupráce na základě čl. 8 odst. 2 druhého pododstavce nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3).
3. Výpočet podpory na plnění cílů v oblasti změny klimatu z ESF se provede na základě určení finančních údajů oznámených pro kód dimenze 01 „Podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které účinně využívá zdroje“ v souladu s dimenzí 6 „Kódy pro dimenzi vedlejšího tématu v rámci ESF“, jak je uvedeno v tabulce 6 přílohy I tohoto nařízení.
Článek 2
Metodika pro výpočet podpory z EZFRV na plnění cílů v oblasti změny klimatu
1. Orientační výše podpory z EZFRV, která má být použita na plnění cílů v oblasti změny klimatu v každém programu, jak je uvedeno v čl. 27 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočte za použití koeficientů stanovených v příloze II tohoto nařízení na plánované výdaje uvedené ve finančním plánu podle čl. 8 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o priority a jiné prioritní oblasti, na něž se odkazuje v čl. 5 odst. 3 písm. b), čl. 5 odst. 4 a 5 a odst. 6 písm. b) nařízení (EU) č. 1305/2013.
2. Za účelem informování o podpoře cílů v oblasti změny klimatu ve výroční zprávě o provádění v souladu s čl. 50 odst. 4 a 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 se koeficienty uvedené v odstavci 1 použijí pro informace o výdajích, jak je uvedeno v čl. 75 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Článek 3
Metodika pro výpočet podpory z ENRF na plnění cílů v oblasti změny klimatu
1. Příspěvek z ENRF na plnění cílů v oblasti změny klimatu se vypočte tak, že se každému hlavnímu opatření podporovanému z ENRF přidělí koeficient, který odráží význam těchto jednotlivých opatření pro oblast změny klimatu.
Podpora z ENRF na plnění cílů v oblasti změny klimatu se vypočte na základě těchto informací:
a)
orientační částky podpory na plnění cílů v oblasti změny klimatu z ENRF v jednotlivých programech podle čl. 27 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
koeficientů stanovených pro hlavní opatření podporovaná z ENRF, jak je uvedeno v příloze III tohoto nařízení;
c)
informací poskytovaných členskými státy o finančních prostředcích a výdajích podle opatření ve výročních zprávách o provádění podle čl. 50 odst. 4 a 5 nařízení (EU) č. 1303/2013;
d)
informací a údajů poskytovaných členskými státy o operacích vybraných pro financování podle právního aktu Unie, jímž se stanoví podmínky finanční podpory námořní politiky a politiky rybolovu pro programové období 2014-2020 (dále jen „nařízení o ENRF“).
2. Členský stát může ve svém operačním programu navrhnout, aby byl opatření váženému koeficientem 0 % v příloze III tohoto nařízení přidělen koeficient 40 %, za předpokladu, že může prokázat význam tohoto opatření pro zmírňování změny nebo přizpůsobení se změně klimatu.
KAPITOLA II
URČENÍ MILNÍKŮ A CÍLŮ VE VÝKONNOSTNÍM RÁMCI A HODNOCENÍ JEJICH DOSAŽENÍ
(Zmocnění podle čl. 22 odst. 7 pátého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 4
Informace, které mají být zaznamenávány subjekty připravujícími programy
1. Subjekty připravující programy zaznamenávají informace, jež se týkají metodiky a kritérií použitých při výběru ukazatelů pro výkonnostní rámec, aby se zajistil soulad odpovídajících milníků a cílů s podmínkami stanovenými v bodě 3 přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013 pro všechny programy a priority podporované z fondů ESI a rovněž pro zvláštní příděl na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí (dále jen „YEI“) podle článku 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (4), s výhradou výjimek stanovených v bodě 1 přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Informace zaznamenávané subjekty připravujícími programy umožňují ověření souladu s podmínkami stanovenými v bodě 3 přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013 pro milníky a cíle. Tyto informace zahrnují:
a)
údaje nebo důkazy použité pro odhad hodnoty milníků a cílů a metodu výpočtu, např. okamžité údaje o jednotkových nákladech, referenční hodnoty, standardní nebo minulá míra realizace, odborné poradenství a závěry hodnocení ex-ante;
b)
informace o podílu finančních prostředků tvořeném operacemi, kterým odpovídají ukazatele výsledků nebo klíčové prováděcí kroky stanovené ve výkonnostním rámci, s vysvětlením, jak byl tento podíl vypočten;
c)
informace o tom, jak byla uplatněna metodika a mechanismy k zajištění jednotného fungování výkonnostního rámce, jak je stanoveno v dohodě o partnerství v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. b) bodem iv) nařízení (EU) č. 1303/2013;
d)
odůvodnění výběru ukazatelů výsledků nebo klíčových prováděcích kroků v případě, že byly zahrnuty do výkonnostního rámce.
3. Informace, jež se týkají metodiky a kritérií použitých při výběru ukazatelů pro výkonnostní rámec a při stanovení odpovídajících milníků a cílů zaznamenávaných subjekty připravujícími programy, se poskytují na žádost Komise.
4. Požadavky uvedené v odstavcích 1 až 3 tohoto článku se rovněž vztahují na přezkum milníků a cílů v souladu s článkem 30 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 5
Stanovení milníků a cílů
1. Milníky a cíle se stanoví na úrovni priority, kromě případů uvedených v článku 7. Ukazatelé výstupů a klíčové prováděcí kroky stanovené ve výkonnostním rámci odpovídají více než 50 % finančního přídělu na prioritu. Pro účely stanovení této částky se příděl na ukazatel nebo klíčový prováděcí krok započítává pouze jednou.
2. V případě všech fondů ESI, s výjimkou EZFRV, odkazují milníky a cíle pro finanční ukazatele na celkovou částku způsobilého výdaje, který byl vložen do účetního systému certifikačního orgánu a byl tímto orgánem osvědčen podle čl. 126 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013.
V případě EZFRV odkazují na uskutečněné celkové veřejné výdaje vložené do společného systému monitorování a hodnocení.
3. V případě všech fondů ESI, s výjimkou ESF a EZFRV, odkazují milníky a cíle pro ukazatele výstupů na operace, v jejichž rámci byla všechna opatření vedoucí k výstupům plně provedena, avšak ne všechny platby byly nutně uskutečněny.
V případě ESF a EZFRV pro opatření podle článku 16, čl. 19 odst. 1 písm. c), čl. 21 odst. 1 písm. a) a b), článků 27, 28, 29, 30, 31, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 mohou rovněž odkazovat na dosaženou hodnotu u operací, které byly již zahájeny, avšak jejichž příslušná opatření vedoucí k výstupům stále ještě pokračují.
Pro další opatření v rámci EZFRV odkazují na dokončené operace ve smyslu čl. 2 odst. 14 nařízení (EU) č. 1303/2013.
4. Klíčový prováděcí krok je důležitou fází provádění operací v rámci priority, jejíž dokončení je ověřitelné a lze jej vyjádřit početně nebo procentuálním podílem. Pro účely článků 6 a 7 tohoto nařízení se na klíčové prováděcí kroky nahlíží jako na ukazatele.
5. Ukazatel výsledků se použije pouze ve vhodných případech a musí úzce souviset s podporovanými zásahy.
6. Bude-li shledáno, že informace uvedené v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení vycházejí z nesprávných předpokladů, jež vedou k podhodnocení nebo nadhodnocení cílů nebo milníků, lze tuto skutečnost považovat za odůvodněný případ ve smyslu bodu 5 přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 6
Dosažení milníků a cílů
1. Dosažení milníků a cílů se posuzuje s ohledem na všechny ukazatele a klíčové prováděcí kroky zahrnuté ve výkonnostním rámci stanoveném na úrovni priority ve smyslu čl. 2 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013, kromě případů uvedených v článku 7 tohoto nařízení.
2. Milníky nebo cíle priority se považují za dosažené, pokud všechny ukazatele zahrnuté v příslušném výkonnostním rámci dosáhly alespoň 85 % hodnoty milníku do konce roku 2018 nebo alespoň 85 % hodnoty cíle do konce roku 2023. Odchylně v případě, kdy výkonnostní rámec zahrnuje tři nebo více ukazatelů, lze milníky a cíle v rámci priority považovat za dosažené, jestliže všechny ukazatele kromě jednoho dosáhly 85 % hodnoty svých milníků do konce roku 2018 nebo 85 % hodnoty svého cíle do konce roku 2023. Ukazatel, který nedosáhne 85 % hodnoty svého milníku nebo cíle, nesmí dosáhnout méně než 75 % hodnoty svého milníku nebo cíle.
3. Pro prioritu, jejíž výkonnostní rámec nezahrnuje více než dva ukazatele, se nedosažení alespoň 65 % hodnoty milníku do konce roku 2018 u jakéhokoli z těchto ukazatelů považuje za vážné selhání při plnění milníků. Nedosažení alespoň 65 % hodnoty cíle do konce roku 2023 u jakéhokoli z těchto ukazatelů se považuje za vážné selhání při plnění cílů.
4. Pro prioritu, jejíž výkonnostní rámec zahrnuje více než dva ukazatele, se nedosažení alespoň 65 % hodnoty milníku do konce roku 2018 u nejméně dvou z těchto ukazatelů považuje za vážné selhání při plnění milníků. Nedosažení alespoň 65 % hodnoty cíle do konce roku 2023 u minimálně dvou z těchto ukazatelů se považuje za vážné selhání při plnění cílů.
Článek 7
Výkonnostní rámec pro prioritní osy uvedené v čl. 96 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a prioritní osy zahrnující YEI
1. Ukazatele a klíčové prováděcí kroky vybrané pro výkonnostní rámec, jejich milníky a cíle, jakož i hodnoty jejich dosažení se rozdělí podle fondu a v případě EFRR a ESF podle kategorie regionů.
2. Informace požadované podle čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení se v příslušných případech stanoví podle fondu a kategorie regionů.
3. Dosažení milníků a cílů se posoudí odděleně pro každý fond a kategorii regionů v rámci dané priority, s ohledem na ukazatele, jejich milníky a cíle a hodnoty jejich dosažení rozdělené podle fondu a kategorie regionů. V příslušných případech odpovídají ukazatele výstupů a klíčové prováděcí kroky stanovené ve výkonnostním rámci více než 50 % finančního přídělu na fond a kategorii regionů. Pro účely stanovení této částky se příděl na ukazatel nebo klíčový prováděcí krok započítává pouze jednou.
4. Jsou-li zdroje pro YEI plánovány jako část prioritní osy v souladu s čl. 18 písm. c) nařízení (EU) č. 1304/2013, stanoví se pro YEI samostatný výkonnostní rámec a dosažení milníků stanovených pro YEI se posuzuje odděleně od ostatní části prioritní osy.
KAPITOLA III
NOMENKLATURA KATEGORIÍ ZÁSAHŮ PRO ERFF, ESF A FOND SOUDRŽNOSTI V RÁMCI CÍLE INVESTICE PRO RŮST A ZAMĚSTNANOST
Článek 8
Kategorie zásahů pro ERFF, ESF a Fond soudržnosti
(Zmocnění podle čl. 96 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nomenklatura kategorií zásahů uvedených v čl. 96 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 je stanovena v tabulkách 1 až 8 přílohy I tohoto nařízení. Kódy uvedené v těchto tabulkách se použijí pro ERFF s ohledem na cíl Investice pro růst a zaměstnanost, Fond soudržnosti, ESF a YEI, jak stanoví odstavce 2 a 3 tohoto článku.
2. Kódy 001 až 101 uvedené v tabulce 1 přílohy I tohoto nařízení se použijí pouze pro ERFF a Fond soudržnosti.
Kódy 102 až 120 uvedené v tabulce 1 přílohy I tohoto nařízení se použijí pouze pro ESF.
Jediný kód 103 uvedený v tabulce 1 přílohy I tohoto nařízení se použije pro YEI.
Kódy 121, 122 a 123 uvedené v tabulce 1 přílohy I tohoto nařízení se použijí pro ERFF, Fond soudržnosti a ESF.
3. Kódy uvedené v tabulkách 2 až 4, 7 a 8 přílohy I tohoto nařízení se použijí pro ERFF, ESF, YEI a Fond soudržnosti.
Kódy uvedené v tabulce 5 přílohy I tohoto nařízení se použijí pouze pro ERFF a Fond soudržnosti.
Kódy uvedené v tabulce 6 přílohy I tohoto nařízení se použijí pouze pro ESF a YEI.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 9
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3 a příloha III tohoto nařízení se uplatní s účinkem ke dni, kdy vstoupí v platnost nařízení o ENRF.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. března 2014.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 215/2014 DELLA COMMISSIONE
del 7 marzo 2014
che stabilisce norme di attuazione del regolamento (UE) n. 1303/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, recante disposizioni comuni sul Fondo europeo di sviluppo regionale, sul Fondo sociale europeo, sul Fondo di coesione, sul Fondo europeo agricolo per lo sviluppo rurale e sul Fondo europeo per gli affari marittimi e la pesca e disposizioni generali sul Fondo europeo di sviluppo regionale, sul Fondo sociale europeo, sul Fondo di coesione e sul Fondo europeo per gli affari marittimi e la pesca per quanto riguarda le metodologie per il sostegno in materia di cambiamenti climatici, la determinazione dei target intermedi e dei target finali nel quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione e la nomenclatura delle categorie di intervento per i fondi strutturali e di investimento europei
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (UE) n. 1303/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante disposizioni comuni sul Fondo europeo di sviluppo regionale, sul Fondo sociale europeo, sul Fondo di coesione, sul Fondo europeo agricolo per lo sviluppo rurale e sul Fondo europeo per gli affari marittimi e la pesca e disposizioni generali sul Fondo europeo di sviluppo regionale, sul Fondo sociale europeo, sul Fondo di coesione e sul Fondo europeo per gli affari marittimi e la pesca, e che abroga il regolamento (CE) n. 1083/2006 del Consiglio (1), in particolare l'articolo 8, terzo comma, l'articolo 22, paragrafo 7, quinto comma e l'articolo 96, paragrafo 2, secondo comma,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (UE) n. 1303/2013 reca disposizioni comuni sul Fondo europeo di sviluppo regionale (FESR), sul Fondo sociale europeo (FSE), sul Fondo di coesione, sul Fondo europeo agricolo per lo sviluppo rurale (FEASR) e sul Fondo europeo per gli affari marittimi e la pesca (FEAMP), che forniscono sostegno a titolo della politica di coesione e attualmente operano nell'ambito di un quadro comune.
(2)
Le disposizioni di cui al presente regolamento, inerenti alle norme specifiche di ciascuno dei cinque fondi strutturali e di investimento europei (i fondi «SIE»), sono strettamente correlate ad aspetti comuni a tre o più di essi, vale a dire una metodologia per il sostegno in materia di cambiamenti climatici, la determinazione dei target intermedi e dei target finali nel quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione e la nomenclatura delle categorie di intervento, e tutte incidono sul contenuto dei programmi. Al fine di garantire la coerenza tra tali disposizioni, che dovrebbero entrare in vigore contemporaneamente per agevolare la programmazione strategica dei fondi SIE e per consentire a tutti i residenti nell'Unione di avere una visione completa e un accesso uniforme agli stessi, è auspicabile riunire in un unico regolamento tali elementi inerenti alla programmazione dei fondi SIE, da disciplinare mediante atti di esecuzione come prescritto dal regolamento (UE) n. 1303/2013.
(3)
A norma dell'articolo 8, terzo comma, del regolamento (UE) n. 1303/2013, è necessario adottare una metodologia comune per determinare il livello di sostegno agli obiettivi in materia di cambiamenti climatici per ciascuno dei cinque fondi SIE. Tale metodologia dovrebbe consistere nell'assegnare una ponderazione specifica al sostegno fornito a titolo dei fondi SIE a un livello corrispondente alla misura in cui il sostegno stesso apporta un contributo agli obiettivi di mitigazione dei cambiamenti climatici e di adattamento ai medesimi. La ponderazione specifica attribuita dovrebbe essere differenziata valutando se il sostegno fornisce un contributo rilevante o intermedio agli obiettivi in materia di cambiamenti climatici. Se il sostegno non concorre a detti obiettivi o il contributo è insignificante, dovrebbe essere assegnata la ponderazione zero. La ponderazione standard dovrebbe essere utilizzata per garantire un approccio armonizzato alla sorveglianza delle spese connesse ai cambiamenti climatici in diverse politiche dell'Unione. In ogni caso è opportuno che la metodologia rispecchi le differenze negli interventi di ciascuno dei vari fondi SIE. A norma del regolamento (UE) n. 1303/2013, per quanto riguarda FESR, FSE e Fondo di coesione la ponderazione dovrebbe essere attribuita alle categorie di intervento stabilite nella nomenclatura adottata dalla Commissione. Per quanto riguarda il FEASR la ponderazione dovrebbe essere attribuita ai settori prioritari definiti nel regolamento (UE) n. 1305/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (2) e per quanto riguarda il FEAMP alle misure definite in un futuro atto giuridico dell'Unione, che stabilisce le condizioni per il sostegno finanziario alla politica marittima e della pesca per il periodo di programmazione 2014-2020.
(4)
A norma dell'articolo 22, paragrafo 7, quinto comma, del regolamento (UE) n. 1303/2013, è altresì necessario stabilire modalità dettagliate per determinare i target intermedi e i target finali nel quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione per ciascuna priorità inclusa nei programmi finanziati dai fondi SIE e per valutare il conseguimento di tali target intermedi e target finali.
(5)
La verifica dell'ottemperanza dei target intermedi e dei target finali rispetto alle condizioni di cui all'allegato II del regolamento (UE) n. 1303/2013 richiede la registrazione delle informazioni utilizzate a tale scopo e dell'approccio metodologico adottato per definire il quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione. Sebbene l'inserimento di tali informazioni nei programmi dovrebbe essere facoltativo, è opportuno che detta documentazione sia resa disponibile sia allo Stato membro sia alla Commissione per fornire informazioni in merito allo sviluppo di un quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione coerente con l'allegato II del regolamento (UE) n. 1303/2013.
(6)
Il conseguimento dei target intermedi stabiliti nel quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione è una condizione indispensabile per la dotazione definitiva della riserva di efficacia dell'attuazione e una grave carenza nel conseguire i target intermedi può determinare la sospensione dei pagamenti intermedi. È pertanto importante stabilire modalità dettagliate per definire i target intermedi e per precisare in che cosa consiste il loro conseguimento.
(7)
Dato che il conseguimento dei target finali previsti per la fine del periodo di programmazione costituisce una misura importante per l'erogazione dei fondi SIE e una grave carenza nel conseguire detti target può condurre ad una rettifica finanziaria, è importante indicare chiaramente le modalità per la definizione dei target finali e precisare in che cosa consiste il loro conseguimento o una grave carenza nel raggiungerli.
(8)
Allo scopo di tenere conto dei progressi nell'attuazione delle operazioni nell'ambito di una priorità, è necessario definire le caratteristiche delle fasi di attuazione principali.
(9)
Nell'intento di garantire che il quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione rispecchi adeguatamente gli obiettivi e i risultati perseguiti per ciascun fondo o per l'iniziativa a favore dell'occupazione giovanile e per categoria di regioni è necessario, se del caso, stabilire disposizioni specifiche sulla struttura del quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione e sulla valutazione del conseguimento dei target intermedi e dei target finali, qualora una priorità riguardi più di un fondo o di una categoria di regioni. Poiché solo il FSE e il FESR prevedono dotazioni finanziarie per categoria di regioni, queste non dovrebbero essere considerate pertinenti ai fini dell'istituzione di un quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione per il Fondo di coesione, il FEASR e il FEAMP.
(10)
A norma dell'articolo 96, paragrafo 2, secondo comma, del regolamento (UE) n. 1303/2013 è necessario specificare categorie comuni di intervento per il FESR, il FSE e il Fondo di coesione per consentire agli Stati membri di trasmettere alla Commissione, per tutta la durata del periodo di attuazione di un programma, informazioni coerenti sull'uso programmato di tali fondi nonché informazioni sulla dotazione complessiva, sulla spesa relativa a detti fondi per categoria e sul numero di interventi. Si intende in tal modo consentire alla Commissione di informare in modo adeguato le altre istituzioni e i cittadini dell'Unione in merito all'uso dei fondi. Ad eccezione delle categorie di intervento che corrispondono direttamente agli obiettivi tematici o alle priorità di investimento di cui al regolamento (UE) n. 1303/2013 e ai regolamenti specifici di ciascun fondo, le categorie di intervento possono essere applicate a un sostegno nell'ambito di diversi obiettivi tematici.
(11)
Al fine di consentire la rapida applicazione delle misure di cui al presente regolamento, esso dovrebbe entrare in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
(12)
Le misure di cui al presente regolamento sono in linea con quanto disposto dall'articolo 150, paragrafo 3, secondo comma, del regolamento (UE) n. 1303/2013, poiché il comitato di coordinamento per i fondi strutturali e di investimento europei, istituito dall'articolo 150, paragrafo 1, del regolamento medesimo, ha formulato un parere in tal senso,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
CAPO I
METODOLOGIA PER DETERMINARE IL SOSTEGNO AGLI OBIETTIVI IN MATERIA DI CAMBIAMENTI CLIMATICI PER CIASCUNO DEI FONDI SIE
(A norma dell'articolo 8, terzo comma, del regolamento (UE) n. 1303/2013)
Articolo 1
Metodologia per il calcolo del sostegno a titolo del FESR, del FSE e del Fondo di coesione per gli obiettivi in materia di cambiamenti climatici
1. Il calcolo del sostegno da destinare agli obiettivi in materia di cambiamenti climatici a titolo del FESR e del Fondo di coesione è effettuato in due fasi, come segue:
a)
i coefficienti di cui alla tabella 1 dell'allegato I del presente regolamento si applicano, in base al codice del campo di intervento, ai dati finanziari registrati per tali codice;
b)
per quanto concerne i dati finanziari registrati in relazione ai codici dei campi di intervento che presentano un coefficiente pari a zero, qualora i dati finanziari figurino nella dimensione dell'obiettivo tematico ai codici 04 e 05 di cui alla tabella 5 dell'allegato I del presente regolamento, ai dati si attribuisce una ponderazione corrispondente ad un coefficiente del 40 % in termini di contributo apportato agli obiettivi in materia di cambiamenti climatici.
2. I coefficienti relativi ai cambiamenti climatici di cui alla tabella 1 dell'allegato I del presente regolamento si applicano anche alle rispettive categorie nell'ambito dell'obiettivo di cooperazione territoriale europea, istituito in forza dell'articolo 8, paragrafo 2, secondo comma, del regolamento (UE) n. 1299/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (3).
3. Il calcolo del sostegno a favore degli obiettivi in materia di cambiamenti climatici a titolo del FSE viene effettuato rilevando i dati finanziari registrati al codice della dimensione 01 «Incentivare l'uso efficiente delle risorse e il passaggio a un'economia a basse emissioni di carbonio«, in conformità alla dimensione 6 «Codici relativi alla dimensione tematica secondaria nel quadro del Fondo sociale europeo» di cui alla tabella 6 dell'allegato I del presente regolamento.
Articolo 2
Metodologia per il calcolo del sostegno a titolo del FEASR per gli obiettivi in materia di cambiamenti climatici
1. L'importo indicativo del sostegno da destinare agli obiettivi in materia di cambiamenti climatici a titolo del FEASR in ciascun programma, come indicato all'articolo 27, paragrafo 6, del regolamento (UE) n. 1303/2013, è calcolato applicando i coefficienti di cui all'allegato II del presente regolamento alle spese programmate figuranti nel piano di finanziamento di cui all'articolo 8, paragrafo 1, lettera h), del regolamento (UE) n. 1305/2013 per quanto riguarda le priorità e i settori prioritari di cui all'articolo 5, punto 3, lettera b), punti 4, 5 e punto 6, lettera b), del regolamento (UE) n. 1305/2013.
2. Ai fini della registrazione delle informazioni in merito al sostegno utilizzato per gli obiettivi in materia di cambiamenti climatici nella relazione di attuazione annuale a norma dell'articolo 50, paragrafi 4 e 5, del regolamento (UE) n. 1303/2013, i coefficienti di cui al paragrafo 1 si applicano alle informazioni sulle spese di cui all'articolo 75, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 1305/2013.
Articolo 3
Metodologia per il calcolo del sostegno a titolo del FEAMP per gli obiettivi in materia di cambiamenti climatici
1. Il contributo apportato dal FEAMP in materia di cambiamenti climatici è calcolato applicando a ciascuna delle principali misure finanziate dal FEAMP coefficienti che riflettono la pertinenza di ciascuna di tali misure in materia di cambiamenti climatici.
Il sostegno a titolo del FEAMP agli obiettivi in materia di cambiamenti climatici è calcolato sulla scorta delle seguenti informazioni:
a)
l'importo indicativo del sostegno da utilizzare dal FEAMP per gli obiettivi in materia di cambiamenti climatici in ciascun programma di cui all'articolo 27, paragrafo 6, del regolamento (UE) n. 1303/2013;
b)
i coefficienti stabiliti per le principali misure finanziate dal FEAMP di cui all'allegato III del presente regolamento;
c)
le informazioni fornite dagli Stati membri sulle dotazioni finanziarie e sulle spese per ciascuna misura nelle relazioni di attuazione annuali a norma dell'articolo 50, paragrafi 4 e 5, del regolamento n. 1303/2013;
d)
le informazioni e i dati forniti dagli Stati membri sulle operazioni selezionate per il finanziamento a norma di un futuro atto giuridico dell'Unione, che stabilisce le condizioni per il sostegno finanziario alla politica marittima e della pesca per il periodo di programmazione 2014-2020 (di seguito «il regolamento FEAMP»).
2. Uno Stato membro può proporre nel proprio programma operativo che un coefficiente del 40 % sia assegnato a una misura cui è attribuito un coefficiente pari allo 0 % nell'allegato III del presente regolamento, a condizione che possa dimostrare la pertinenza di tale misura nell'ambito della mitigazione dei cambiamenti climatici o dell'adattamento ai medesimi.
CAPO II
DETERMINAZIONE DEI TARGET INTERMEDI E DEI TARGET FINALI NEL QUADRO DI RIFERIMENTO DELL'EFFICACIA DELL'ATTUAZIONE E VALUTAZIONE DEL LORO CONSEGUIMENTO
(A norma dell'articolo 22, paragrafo 7, quinto comma, del regolamento (UE) n. 1303/2013)
Articolo 4
Informazioni da registrare a cura degli organismi deputati alla preparazione dei programmi
1. Gli organismi deputati alla preparazione dei programmi registrano le informazioni sulle metodologie e sui criteri applicati alla selezione degli indicatori per il quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione, al fine di garantire che i corrispondenti target intermedi e target finali soddisfino le condizioni di cui all'allegato II, paragrafo 3, del regolamento (UE) n. 1303/2013 per tutti i programmi e le priorità che beneficiano del sostegno dei fondi SIE nonché della dotazione specifica per l'iniziativa a favore dell'occupazione giovanile («IOG») di cui all'articolo 16 del regolamento (UE) n. 1304/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (4), soggetta alle eccezioni di cui all'allegato II, paragrafo 1, del regolamento (UE) n. 1303/2013.
2. Le informazioni registrate a cura degli organismi deputati alla preparazione dei programmi consentono la verifica della conformità alle condizioni di cui all'allegato II, punto 3, del regolamento (UE) n. 1303/2013 per quanto concerne i target intermedi e i target finali. Ciò comprende quanto segue:
a)
dati o elementi di prova utilizzati per stimare il valore dei target intermedi e dei target finali e il metodo di calcolo, come i dati sui costi unitari, i parametri di riferimento, il tasso di attuazione standard o un tasso di attuazione precedente, i pareri degli esperti e le conclusioni della valutazione ex ante;
b)
informazioni sulla quota della dotazione finanziaria rappresentata dalle operazioni, alla quale corrispondono gli indicatori di output e le fasi di attuazione principali di cui al quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione nonché la spiegazione del metodo adottato per il calcolo di tale quota;
c)
informazioni sulle modalità di applicazione della metodologia e dei meccanismi atti a garantire la coerenza nel funzionamento del quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione, stabiliti dall'accordo di partenariato conformemente all'articolo 15, paragrafo 1, lettera b), punto iv), del regolamento (UE) n. 1303/2013;
d)
una spiegazione relativa alla selezione degli indicatori di risultato o delle fasi di attuazione principali, laddove questi siano stati inclusi nel quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione.
3. Le informazioni sulle metodologie e sui criteri applicati per selezionare gli indicatori per il quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione nonché per fissare i corrispondenti target intermedi e target finali registrati dagli organismi deputati alla preparazione dei programmi sono rese disponibili su richiesta della Commissione.
4. I requisiti di cui ai paragrafi da 1 a 3 del presente articolo si applicano anche alla revisione dei target intermedi e dei target finali conformemente all'articolo 30 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Articolo 5
Istituzione dei target intermedi e dei target finali
1. I target intermedi e i target finali sono fissati a livello di priorità, fatta eccezione per i casi di cui all'articolo 7. Gli indicatori di output e le fasi di attuazione principali di cui al quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione corrispondono ad oltre il 50 % della dotazione finanziaria della priorità. Allo scopo di stabilire detto importo, una dotazione relativa ad un indicatore o ad una fase di attuazione principale non viene contata più di una volta.
2. Per tutti i fondi SIE, tranne che per il FEASR, il target intermedio e il target finale per un indicatore finanziario si riferiscono all'importo totale delle spese ammissibili, contabilizzato nel sistema contabile dell'autorità di certificazione e certificato da tale autorità in conformità all'articolo 126, lettera c), del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Per il FEASR essi si riferiscono all'importo totale della spesa pubblica sostenuta, contabilizzato nel sistema comune per il monitoraggio e la valutazione.
3. Per tutti i fondi SIE, tranne che per il FSE e il FEASR, il target intermedio e il target finale per un indicatore di output si riferiscono ad operazioni, laddove tutte le azioni che hanno portato a output siano state integralmente attuate ma per le quali non tutti i pagamenti siano necessariamente stati effettuati.
Per il FSE e per il FEASR, per le misure di cui all'articolo 16, all'articolo 19, paragrafo 1, lettera c), all'articolo 21, paragrafo 1, lettere a) e b), agli articoli 27, 28, 29, 30, 31, 33, 34, del regolamento (UE) n. 1305/2013, essi possono riguardare anche il valore conseguito per operazioni avviate, qualora alcune delle azioni che producono gli output siano ancora in corso.
Per altre misure nel quadro del FEASR essi si riferiscono alle operazioni completate conformemente all'articolo 2, paragrafo 14, del regolamento (UE) n. 1303/2013.
4. Una fase di attuazione principale è una fase importante nell'attuazione di operazioni nell'ambito di una priorità, il cui completamento è verificabile e può essere espresso mediante un numero o una percentuale. Ai fini degli articoli 6 e 7 del presente regolamento, le fasi di attuazione principali sono trattate come indicatori.
5. Un indicatore di risultato viene utilizzato soltanto se del caso e strettamente correlato agli interventi strategici che beneficiano di sostegno.
6. Qualora risulti che le informazioni di cui all'articolo 4, paragrafo 2, del presente regolamento siano basate su supposizioni inesatte che conducono ad una sottostima o ad una sovrastima dei target intermedi o dei target finali, ciò può costituire un caso debitamente giustificato conformemente all'allegato II, paragrafo 5, del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Articolo 6
Conseguimento dei target intermedi e dei target finali
1. Il conseguimento dei target intermedi e dei target finali viene valutato tenendo conto di tutti gli indicatori e delle fasi di attuazione principali inclusi nel quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione, stabiliti al livello di priorità a norma dell'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento (UE) n. 1303/2013, salvo nei casi di cui all'articolo 7 del presente regolamento.
2. I target intermedi o i target finali di una priorità sono ritenuti conseguiti se per tutti gli indicatori inclusi nel rispettivo quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione è stato conseguito almeno l'85 % del valore del target intermedio entro la fine del 2018 o almeno l'85 % del valore del target finale entro la fine del 2023. A titolo di deroga, laddove il quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione comprenda tre o più indicatori, i target intermedi o finali di una priorità possono essere considerati conseguiti se tutti gli indicatori, ad eccezione di uno, conseguono l'85 % del valore dei rispettivi target intermedi entro la fine del 2018 o l'85 % del valore dei rispettivi target finali entro la fine del 2023. L'indicatore che non consegue l'85 % del valore del rispettivo target intermedio o finale non può conseguire meno del 75 % del valore del rispettivo target intermedio o finale.
3. Per una priorità il cui quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione include non oltre due indicatori, viene considerata una grave carenza nel conseguire i target intermedi non raggiungere almeno il 65 % del valore del target intermedio entro la fine del 2018 per uno dei due. Viene considerata una grave carenza nel conseguire i target finali non raggiungere almeno il 65 % del valore del target finale entro la fine del 2023 per uno dei due indicatori.
4. Per una priorità il cui quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione comprende oltre due indicatori viene considerata una grave carenza nel conseguire i target intermedi non raggiungere almeno il 65 % del valore del target intermedio entro la fine del 2018 per almeno due di tali indicatori. Viene considerata una grave carenza nel conseguire i target finali non raggiungere almeno il 65 % del valore del target finale entro la fine del 2023 per almeno due di tali indicatori.
Articolo 7
Quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione per gli assi prioritari di cui all'articolo 96, paragrafo 1, lettere a) e b), del regolamento (UE) n. 1303/2013 e per gli assi prioritari che integrano la IOG
1. Gli indicatori e le fasi di attuazione principali selezionati per il quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione, i corrispondenti target intermedi e target finali nonché i valori conseguiti sono ripartiti per fondo e, per il FESR e il FSE, per categoria di regioni.
2. Le informazioni richieste all'articolo 4, paragrafo 2, del presente regolamento sono formulate per fondo e per categoria di regioni, se del caso.
3. Il conseguimento dei target intermedi e dei target finali viene valutato separatamente per ciascun fondo e per ciascuna categoria di regioni nell'ambito della priorità, tenendo conto degli indicatori, dei corrispondenti target intermedi e target finali nonché dei relativi valori conseguiti, ripartiti per fondo e per categoria di regioni. Gli indicatori di output e le fasi di attuazione principali di cui al quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione corrispondono ad oltre il 50 % della dotazione finanziaria del fondo e della categoria di regioni, se del caso. Allo scopo di stabilire detto importo, una dotazione relativa ad un indicatore o ad una fase di attuazione principale non viene contata più di una volta.
4. Qualora le risorse per la IOG siano programmate quale parte di un asse prioritario a norma dell'articolo 18, lettera c), del regolamento (UE) n. 1304/2013, un quadro di riferimento dell'efficacia dell'attuazione viene istituito separatamente per la IOG e il conseguimento dei target intermedi stabiliti per la IOG viene valutato separatamente rispetto all'altra parte dell'asse prioritario.
CAPO III
NOMENCLATURA DELLE CATEGORIE DI INTERVENTO PER IL FESR, IL FSE E IL FONDO DI COESIONE NELL'AMBITO DELL'OBIETTIVO «INVESTIMENTI A FAVORE DELLA CRESCITA E DELL'OCCUPAZIONE»
Articolo 8
Categorie di intervento per il FESR, il FSE e il Fondo di coesione
(A norma dell'articolo 96, paragrafo 2, secondo comma, del regolamento (UE) n. 1303/2013)
1. La nomenclatura per le categorie di intervento di cui all'articolo 96, paragrafo 2, secondo comma, del regolamento (UE) n. 1303/2013, è indicata nelle tabelle da 1 a 8 dell'allegato I del presente regolamento. I codici figuranti in queste tabelle si applicano al FESR con riguardo all'obiettivo «Investimenti a favore della crescita e dell'occupazione», al Fondo di coesione, al FSE e all'iniziativa a favore dell'occupazione giovanile, come specificato ai paragrafi 2 e 3 del presente articolo.
2. I codici da 001 a 101 di cui alla tabella 1 dell'allegato I del presente regolamento si applicano esclusivamente al FESR e al Fondo di coesione.
I codici da 102 a 120 di cui alla tabella 1 dell'allegato I del presente regolamento si applicano esclusivamente al FSE.
Solo il codice 103 di cui alla tabella 1 dell'allegato I del presente regolamento si applica all'iniziativa a favore dell'occupazione giovanile.
I codici 121, 122 e 123 di cui alla tabella 1 dell'allegato I del presente regolamento si applicano al FESR, al Fondo di coesione e al FSE.
3. I codici di cui alle tabelle da 2 a 4, 7 e 8 dell'allegato I del presente regolamento si applicano al FESR, al FSE, alla IOG e al Fondo di coesione.
I codici di cui alla tabella 5 dell'allegato I del presente regolamento si applicano esclusivamente al FESR e al Fondo di coesione.
I codici di cui alla tabella 6 dell'allegato I del presente regolamento si applicano esclusivamente al FSE e all'iniziativa a favore dell'occupazione giovanile.
CAPO IV
DISPOSIZIONI FINALI
Articolo 9
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 3 e l'allegato III del presente regolamento si applicano a decorrere dalla data di entrata in vigore del regolamento FEAMP.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 7 marzo 2014