PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1346/2014 DELLA COMMISSIONE
del 17 dicembre 2014
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido sulfanilico originario della Repubblica popolare cinese e che abroga il dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido sulfanilico originario dell'India in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (il «regolamento di base») (1), in particolare l'articolo 9 e l'articolo 11, paragrafo 2,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Nel luglio 2002, con il regolamento (CE) n. 1339/2002 (2), il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo del 21 % sulle importazioni di acido sulfanilico originario della Repubblica popolare cinese («RPC») nonché un dazio antidumping definitivo del 18,3 % sulle importazioni di acido sulfanilico originario dell'India («l'inchiesta iniziale»).
(2)
Con il regolamento (CE) n. 1338/2002 (3) il Consiglio ha istituito un dazio compensativo definitivo del 7,1 % sulle importazioni di acido sulfanilico originario dell'India.
(3)
Con la decisione 2002/611/CE (4) la Commissione ha accettato un impegno sui prezzi in relazione alle misure antidumping e compensative sulle importazioni dall'India, offerto da un produttore esportatore indiano, la Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd («Kokan»).
(4)
Nel febbraio 2004, in seguito a una nuova inchiesta antiassorbimento, il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 236/2004 (5), ha aumentato dal 21 % al 33,7 % l'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile alle importazioni di acido sulfanilico originario della RPC.
(5)
Nel marzo 2004, con la decisione 2004/255/CE (6), la Commissione ha abrogato la decisione 2002/611/CE in seguito alla revoca volontaria dell'impegno da parte della Kokan.
(6)
Con la decisione 2006/37/CE (7) la Commissione ha accettato un nuovo impegno offerto dalla Kokan in relazione alle misure antidumping e compensative sulle importazioni dall'India. I regolamenti (CE) n. 1338/2002 e (CE) n. 1339/2002 del Consiglio sono stati modificati di conseguenza dal regolamento (CE) n. 123/2006 del Consiglio (8).
(7)
Con il regolamento (CE) n. 1000/2008 (9) il Consiglio ha istituito dazi antidumping sulle importazioni di acido sulfanilico originario della RPC e dell'India in seguito ad un riesame in previsione della scadenza delle misure. Con il regolamento (CE) n. 1010/2008 (10) il Consiglio ha istituito dazi compensativi definitivi sulle importazioni di acido sulfanilico originario dell'India e modificato il livello dei dazi antidumping sulle importazioni di acido sulfanilico dall'India in seguito a un riesame in previsione della scadenza e a un riesame intermedio.
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(8)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (11) delle misure antidumping in vigore sulle importazioni dalla RPC e dall'India, il 1o luglio 2013 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea («il regolamento di base»). La domanda è stata presentata da CUF - Quimicos Industriais («il richiedente» o «CUF»), unico produttore di acido sulfanilico nell'Unione, che pertanto rappresenta il 100 % della produzione dell'Unione.
(9)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe potuto comportare il persistere del dumping e la reiterazione del pregiudizio nei confronti dell'industria dell'Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(10)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che sussistevano elementi di prova sufficienti per l'apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 16 ottobre 2013 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (12) («l'avviso di apertura»), l'apertura di un riesame in previsione della scadenza in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta parallela
(11)
Con un avviso di apertura pubblicato il 16 ottobre 2013 nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (13), la Commissione ha inoltre avviato un'inchiesta di riesame in previsione della scadenza delle misure compensative in vigore sulle importazioni di acido sulfanilico originario dell'India, a norma dell'articolo 18 del regolamento (CE) n. 597/2009, dell'11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (14).
5. Inchiesta
5.1. Periodo dell'inchiesta di riesame e periodo in esame
(12)
L'inchiesta sul persistere o sulla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2012 e il 30 settembre 2013 («periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»). L'esame delle tendenze rilevanti per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e la fine del periodo dell'inchiesta di riesame, 30 settembre 2013 («periodo in esame»).
5.2. Parti interessate
(13)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del riesame in previsione della scadenza il richiedente, i produttori esportatori della RPC e dell'India, gli importatori, gli utilizzatori notoriamente interessati e i rappresentanti dei paesi esportatori. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(14)
È stata concessa un'audizione all'unica parte interessata che ne ha fatto richiesta, ossia all'unico produttore dell'Unione.
5.3. Campionamento
(15)
Considerato il numero manifestamente elevato di produttori esportatori dell'India e della RPC e di importatori indipendenti dell'Unione, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento conformemente all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere in merito alla necessità di ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti menzionate sopra sono state invitate a manifestarsi alla Commissione entro 15 giorni dall'apertura del riesame e a fornire a quest'ultima le informazioni richieste nell'avviso di apertura.
(16)
La Commissione ha ricevuto risposte al modulo di campionamento da due produttori esportatori indiani e nessuna risposta da parte dei produttori esportatori cinesi. Il campionamento non è stato pertanto applicato.
(17)
Un importatore indipendente ha risposto al modulo di campionamento, ma non importava il prodotto in esame dai paesi interessati e non ha fornito risposte al questionario. Il campionamento non è stato pertanto applicato.
(18)
Poiché esiste solo un produttore dell'Unione, il campionamento non è stato applicato per i produttori dell'Unione.
5.4. Inchiesta
(19)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio, nonché per determinare l'interesse dell'Unione. La Commissione ha inviato questionari all'unico produttore dell'Unione, ai due produttori esportatori dell'India, agli importatori noti e agli utilizzatori dell'Unione.
(20)
Dei due produttori esportatori indiani solo uno (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) ha fornito risposte complete. Questo produttore indiano rappresentava una parte importante delle esportazioni totali dall'India verso l'Unione nel periodo dell'inchiesta di riesame.
(21)
Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttore dell'Unione:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portogallo
b)
Produttore esportatore e produttore del paese di riferimento:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Utilizzatori dell'Unione:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Germania
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portogallo
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spagna.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(22)
Il prodotto in esame è l'acido sulfanilico attualmente classificabile al codice NC ex 2921 42 00 (codice TARIC 2921420060). Esistono due tipi di acido sulfanilico, caratterizzati da un diverso grado di purezza: un tipo per uso tecnico e un tipo depurato. Inoltre il tipo di prodotto depurato viene talvolta commercializzato sotto forma di sale di acido sulfanilico. L'acido sulfanilico è utilizzato come materia prima per la produzione di sbiancanti ottici, additivi per calcestruzzo, coloranti alimentari e tinture speciali. È stato osservato anche un uso limitato da parte dell'industria farmaceutica. Pur non contestando che entrambi i tipi di prodotto presentano le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono quindi considerati un unico prodotto, è importante osservare che l'inchiesta ha dimostrato che nella pratica l'intercambiabilità è limitata. In particolare, gli utilizzatori che si servono di acido sulfanilico del tipo depurato potrebbero usare il tipo per uso tecnico solo se fossero poi in grado essi stessi di depurarlo. Gli utilizzatori che hanno bisogno di acido sulfanilico per uso tecnico, o lo preferiscono, potrebbero in teoria usare il tipo depurato, ma data la differenza di prezzo (20 % - 25 %) questa non è una soluzione economicamente valida.
(23)
L'acido sulfanilico è un prodotto di base le cui caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche fondamentali sono identiche indipendentemente dal paese di origine. Il prodotto in esame e i prodotti fabbricati e venduti dai produttori esportatori dei paesi interessati sui rispettivi mercati interni e ai paesi terzi, come pure quelli fabbricati e venduti dal produttore dell'Unione sul mercato dell'Unione, hanno quindi le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base ed essenzialmente gli stessi impieghi e sono pertanto considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(24)
Conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se erano in atto pratiche di dumping e se sussisteva il rischio del persistere o della reiterazione del dumping a seguito dell'eventuale scadenza delle misure in vigore sulle importazioni dalla RPC e dall'India.
1. Osservazioni preliminari
1.1. RPC
(25)
All'atto dell'apertura del riesame in previsione della scadenza la Commissione ha contattato 39 produttori esportatori cinesi noti e le autorità cinesi. Nessuno di tali produttori si è manifestato e ha collaborato.
(26)
La Commissione ha informato le autorità cinesi e i produttori esportatori interessati della sua intenzione di utilizzare i migliori dati disponibili per le sue conclusioni a norma dell'articolo 18 del regolamento di base. Le parti non hanno presentato alcuna osservazione al riguardo.
(27)
Di conseguenza per giungere alle conclusioni relative al dumping e al rischio di reiterazione del dumping ci si è dovuti basare sui dati disponibili, cioè sulle informazioni presentate dal richiedente, in particolare sulle informazioni contenute nella domanda di riesame, e sui dati di Eurostat.
(28)
Durante il periodo dell'inchiesta di riesame solo un quantitativo modesto del prodotto in esame è stato importato dalla RPC verso l'Unione.
1.2. India
(29)
All'atto dell'apertura del riesame in previsione della scadenza la Commissione ha contattato 25 produttori esportatori indiani noti, dei quali solo uno (Kokan) ha risposto al questionario e collaborato all'inchiesta. La società rappresentava la maggioranza delle esportazioni indiane verso l'Unione durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(30)
Durante il periodo in esame tale produttore esportatore ha operato nell'ambito di un impegno sui prezzi, accettato dalla Commissione, che è stato rispettato.
2. Dumping
2.1. RPC
2.1.1. Paese di riferimento
(31)
Conformemente alle disposizioni dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base il valore normale è stato determinato in base al prezzo o al valore costruito in un paese terzo ad economia di mercato appropriato («il paese di riferimento»).
(32)
Nell'inchiesta iniziale l'India era stata utilizzata come paese di riferimento ai fini della determinazione del valore normale per la RPC. L'avviso di apertura indicava l'India come paese di riferimento e le parti interessate erano invitate a pronunciarsi su tale scelta. Non sono pervenute osservazioni e nessun elemento indicava che l'India non costituisse più una scelta adeguata. Nella sua domanda di riesame l'industria dell'Unione ha proposto gli Stati Uniti come paese di riferimento. Tuttavia, poiché negli Stati Uniti esiste un solo produttore e il mercato statunitense è protetto da dazi antidumping e dazi compensativi sulle importazioni di acido sulfanilico dalla Cina e dall'India da più di 20 anni, questa proposta è stata respinta. Di conseguenza, l'India è stata scelta come paese di riferimento anche ai fini della presente inchiesta.
(33)
Sono stati pertanto utilizzati i dati del produttore esportatore indiano che ha collaborato.
2.1.2. Valore normale
(34)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base il valore normale è stato stabilito in base ai dati del produttore del paese di riferimento che ha collaborato, vale a dire Kokan. Le vendite sul mercato interno sono state utilizzate come base per determinare il valore normale (cfr. considerando da 42 a 47).
2.1.3. Prezzo all'esportazione
(35)
Vista la mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi, e quindi l'assenza di informazioni specifiche sui prezzi cinesi, il prezzo all'esportazione è stato determinato sulla base dei dati disponibili in conformità all'articolo 18 del regolamento di base. A tal fine sono state utilizzate fonti statistiche (Eurostat). Si ritiene che questa fonte di informazioni si avvicini ai prezzi effettivi praticati dagli esportatori cinesi agli acquirenti dell'Unione.
2.1.4. Confronto
(36)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica.
(37)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, ove necessario si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, del prezzo all'esportazione. Al fine di esprimere il prezzo all'esportazione al livello franco fabbrica e sulla base delle informazioni fornite nella domanda di riesame, la Commissione ha adeguato il prezzo cif fondato sui dati Eurostat per tenere conto dei costi di trasporto, assicurazione, movimentazione e credito. Tali adeguamenti hanno rappresentato tra il 5 % e il 10 % del prezzo cif.
2.1.5. Dumping
(38)
Il margine di dumping è stato determinato, conformemente all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, effettuando un confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all'esportazione.
(39)
Poiché non vi è stata collaborazione da parte degli esportatori cinesi, non sono disponibili informazioni sul mix di prodotti importati. In mancanza di informazioni sui quantitativi importati di acido sulfanilico depurato e per uso tecnico, si è comunque ritenuto che anche supponendo che tutte le importazioni fossero costituite da acido sulfanilico depurato, il cui prezzo è in media del 20 % più elevato rispetto a quello per uso tecnico, i prezzi all'importazione ricavati dai dati Eurostat erano situati ad un livello che, rispetto ai valori normali del paese di riferimento, non indicava l'esistenza di pratiche di dumping.
(40)
Inoltre, come indicato al considerando 28, i quantitativi importati dalla Cina sono stati assai ridotti durante il PIR. È generalmente accettato dalle industrie in questione che le spedizioni ad hoc di piccole quantità di acido sulfanilico avvengano a prezzi unitari notevolmente più elevati rispetto alle commesse regolari di quantità più importanti, il che può spiegare il livello elevato dei prezzi all'importazione comunicati da Eurostat.
(41)
Pertanto, benché dai dati disponibili risulti un dumping negativo, tale conclusione potrebbe avere scarsa rilevanza tenuto conto dei modesti quantitativi importati e della mancanza di informazioni sul mix di prodotti importati, che è un elemento importante data la notevole differenza di prezzo tra il tipo di prodotto depurato e quello per uso tecnico.
2.2. India
2.2.1. Valore normale
(42)
Le vendite sul mercato interno di ciascun tipo di prodotto in esame da parte dell'unico produttore esportatore che ha collaborato sono state effettuate in quantità rappresentative e nell'ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base.
(43)
Per ciascun tipo di prodotto è stata stabilita la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(44)
Tutte le vendite sul mercato interno sono state effettuate a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato; le vendite remunerative sul mercato interno hanno pertanto rappresentato più dell'80 % del volume totale delle vendite di ciascun tipo di prodotto. Di conseguenza, per ciascun tipo di prodotto, il valore normale è stato basato sul prezzo effettivo praticato sul mercato interno, calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite del tipo in questione effettuate sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(45)
Il richiedente ha sostenuto che la pressione esercitata delle importazioni cinesi sul mercato indiano aveva distorto i prezzi praticati dall'India sul mercato interno e, di conseguenza, la determinazione del valore normale.
(46)
Come indicato al considerando 44, le vendite remunerative sul mercato interno rappresentavano più dell'80 % del volume totale delle vendite di ciascun tipo di prodotto e il valore normale era stato pertanto basato sul prezzo effettivo praticato sul mercato interno. In ogni caso, indipendentemente dal fatto che le importazioni cinesi abbiano esercitato o meno una pressione al ribasso sul mercato interno indiano, il valore normale è determinato in modo tale che l'eventuale pressione non possa incidere sulla valutazione. Infatti, se le vendite di un tipo particolare di prodotto fossero remunerative per l'80 % o meno, la determinazione del valore normale avverrebbe esclusivamente sulla base di queste vendite remunerative. Inoltre, se tutte le vendite di un tipo particolare di prodotto fossero effettuate in perdita, il valore normale sarebbe basato sul costo totale di produzione e su un equo margine di profitto.
(47)
La Commissione ritiene quindi che quanto sostenuto dal richiedente non sia pertinente per il calcolo del valore normale.
2.2.2. Prezzo all'esportazione
(48)
Il prodotto in esame è stato esportato ad acquirenti indipendenti nell'Unione e il prezzo all'esportazione è stato stabilito conformemente all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, vale a dire in base ai prezzi all'esportazione realmente pagati o pagabili.
(49)
Il richiedente ha sostenuto che l'andamento del prezzo del benzene e quello del prezzo delle esportazioni indiane verso l'Unione sarebbero in contraddizione. Questo sarebbe tanto più degno di nota considerato che l'impegno sui prezzi minimi accettato dalla Commissione era indicizzato sulla base dell'andamento del prezzo del benzene. Il richiedente ha inoltre asserito che tale impegno sui prezzi avrebbe reso non rappresentativi i prezzi all'esportazione praticati dal principale produttore esportatore indiano.
(50)
La Commissione ha stabilito che il benzene come materia prima per la produzione di anilina (la principale materia prima dell'acido sulfanilico) non può rappresentare più del 50 % - 60 % del costo di produzione del prodotto in esame. La clausola di indicizzazione prevista nell'impegno sui prezzi limita inoltre l'effetto dell'andamento del prezzo del benzene sui prezzi minimi. Il rispetto dell'impegno sui prezzi minimi è stato infine controllato durante la verifica in loco e in tale occasione si è riscontrato che i prezzi all'esportazione erano stati notevolmente e sistematicamente superiori ai prezzi minimi previsti nell'impegno, il che ne aveva quindi limitato l'incidenza.
(51)
Il richiedente ha inoltre sostenuto che, per l'esportazione verso l'Unione, i produttori esportatori indiani avevano con ogni probabilità fatto ricorso a spedizioni di piccole quantità, il che avrebbe comportato elevati prezzi a pronti e gonfiato così artificialmente il livello dei prezzi all'esportazione.
(52)
L'inchiesta non ha rivelato alcuna vendita di questo tipo da parte della Kokan, il principale produttore esportatore indiano. Anche la stragrande maggioranza (oltre il 99 %) delle vendite degli altri esportatori indiani nell'Unione è risultata costituita da quantità che non possono essere considerate vendite a pronti.
(53)
Sulla base di quanto precede, le asserzioni del richiedente in merito alla mancanza di rappresentatività dei prezzi delle esportazioni indiane verso l'Unione devono essere respinte.
2.2.3. Confronto
(54)
Il valore normale e il prezzo all'esportazione sono stati confrontati a livello franco fabbrica. Ai fini di un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato tenuto debitamente conto, con opportuni adeguamenti, delle differenze che influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità a norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(55)
Su tale base, sono stati effettuati adeguamenti per i costi di trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e costi accessori, imballaggio, credito, sconti e commissioni qualora sia stato dimostrato che tali differenze incidono sulla comparabilità dei prezzi. Tali adeguamenti erano compresi tra il 6 % e il 10 % del prezzo cif frontiera dell'Unione.
2.2.4. Dumping
(56)
Come previsto all'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, la media ponderata del valore normale stabilito per il prodotto simile è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all'esportazione del prodotto in esame.
(57)
Su tale base, il margine di dumping calcolato per il produttore esportatore che ha collaborato è risultato negativo. Non vi è stato dunque dumping durante il PIR.
(58)
Il richiedente ha sostenuto che le conclusioni relative all'assenza di dumping da parte del principale produttore esportatore non possono essere estese agli altri produttori esportatori indiani dato che i suoi prezzi all'esportazione si basano su un impegno sui prezzi minimi all'importazione.
(59)
Va tuttavia osservato che i prezzi all'esportazione del principale produttore esportatore indiano sono stati fissati a livelli notevolmente superiori ai prezzi minimi previsti dal suo impegno. Il livello dei prezzi all'esportazione degli altri produttori indiani, come emerge dai dati di Eurostat, è inoltre risultato notevolmente più elevato rispetto a quello dei prezzi all'esportazione del principale produttore esportatore. L'inchiesta ha infine mostrato che i prezzi all'esportazione praticati dal produttore esportatore che ha collaborato per le sue vendite ai paesi terzi, prezzi non soggetti a impegno né a dazi antidumping, erano fissati a un livello analogo a quello delle sue vendite all'esportazione nell'Unione e non erano quindi oggetto di dumping. La Commissione conclude pertanto che i prezzi all'esportazione indiani sono stati fissati indipendentemente dall'impegno relativo ai prezzi e in funzione delle condizioni di mercato.
(60)
L'affermazione del richiedente secondo cui avrebbero dovuto riscontrarsi pratiche di dumping per gli altri produttori esportatori indiani è stata pertanto respinta.
3. Rischio di reiterazione del dumping
3.1. Osservazioni preliminari
(61)
Negli Stati Uniti sono in vigore dal 1992 misure antidumping sulle importazioni di acido sulfanilico originario dell'India e della RPC e misure compensative sulle importazioni dall'India. Nel 2011 il ministero del Commercio statunitense ha prorogato i dazi compensativi in vigore nei confronti delle importazioni dall'India (a un livello del 43,7 %), come pure le misure antidumping (dazi compresi fra il 19,1 % e il 114,8 %) in vigore nei confronti delle importazioni dall'India e dalla RPC. Il livello delle misure ha chiuso di fatto il mercato statunitense alle importazioni indiane e cinesi.
3.2. RPC
(62)
La capacità di produzione di cui dispone la RPC è stata stimata sulla base dei dati forniti dal produttore dell'Unione e dall'unico produttore statunitense, la Nation Ford Chemical Company («NFC») nell'inchiesta di riesame in previsione della scadenza condotta dagli Stati Uniti in relazione alle misure antidumping sull'acido sulfanilico originario della Cina (pubblicazione 4270 dell'USITC).
(63)
La NFC ha indicato che le capacità installate nella RPC permetterebbero di produrre ogni anno 65 500 tonnellate di acido sulfanilico: questo è in linea con le stime del richiedente, il quale ha sostenuto, sulla base di uno studio elaborato dall'industria cinese, che la capacità disponibile in Cina sarebbe compresa tra 65 500 e 82 000 tonnellate. La capacità inutilizzata è stata stimata al 20 %, il che sarebbe pari a un valore compreso tra 13 100 e 16 400 tonnellate. Questo è più del doppio del livello del consumo dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(64)
Il richiedente ha inoltre sostenuto che gli esportatori cinesi sarebbero riusciti ad entrare anche sul mercato indiano e, a sostegno di tale affermazione, ha presentato dati statistici ricavati dalla banca dati del governo indiano sulle esportazioni e sulle importazioni dell'India. Da tali dati emerge un considerevole aumento delle importazioni di acido sulfanilico depurato dalla RPC in India durante il PIR rispetto ai periodi precedenti, a prezzi notevolmente inferiori ai prezzi di vendita dell'acido sulfanilico depurato praticati sul mercato interno del produttore indiano che ha collaborato. Poiché il valore normale dell'acido sulfanilico depurato è stato stabilito, tenendo debitamente conto dei costi di trasporto e di assicurazione, sulla base delle vendite di acido sulfanilico depurato effettuate sul mercato interno in quantità rappresentative dall'unico produttore indiano che ha collaborato, comprese fra 92 500 INR e 112 500 INR (il ricorso a un intervallo di valori è dovuto a ragioni di riservatezza), i dati confermano che le importazioni cinesi di acido sulfanilico depurato sono entrate sul mercato indiano a prezzi di dumping, che vanno da 82 500 INR a 92 500 INR (il ricorso a un intervallo di valori è dovuto a ragioni di riservatezza). Il dumping constatato per le importazioni sul mercato indiano ha contribuito alla valutazione del comportamento dei produttori esportatori cinesi in caso di scadenza delle misure attualmente in vigore.
(65)
Tenuto conto della notevole capacità inutilizzata disponibile in Cina e delle informazioni sulla politica dei prezzi applicata dai produttori esportatori cinesi su un mercato terzo, non protetto da misure di difesa commerciale, esiste il rischio di reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure.
3.3. India
(66)
Anche la capacità totale disponibile in India è stata stimata sulla base dei dati forniti dalla NFC e dall'unico produttore dell'Unione.
(67)
Il richiedente ha stimato la capacità totale dell'India a circa 13 500 tonnellate, di cui 2 700 possono essere considerate come capacità inutilizzata. Tali dati sono pienamente in linea con quelli forniti dall'unico produttore degli Stati Uniti (NFC) nel quadro dell'inchiesta statunitense.
(68)
Il richiedente ha sostenuto che una capacità inutilizzata di 2 700 tonnellate costituisce una minaccia per le proprie vendite: essa rappresenta infatti una parte considerevole del consumo dell'Unione ed è probabilmente destinata ad aumentare a causa della sempre maggiore presenza di prodotti cinesi sul mercato indiano, che incoraggerà ulteriormente le esportazioni.
(69)
La Commissione osserva al riguardo che nel 2013 il principale produttore esportatore indiano ha abbandonato il suo status di unità orientata all'esportazione (Export Oriented Unit - EOU) in quanto stava progettando un aumento delle sue vendite sul mercato interno. Tali vendite erano state notevolmente limitate dalle condizioni imposte dal regime EOU. Malgrado le crescenti importazioni dalla Cina, la società ha confermato di non aver percepito una pressione significativa da parte dei concorrenti cinesi in relazione all'acido sulfanilico per uso tecnico (il principale prodotto cui è interessata la Kokan) e che, secondo la propria valutazione, il mercato indiano presentava buone prospettive di sviluppo. Non vi è quindi motivo di ritenere che la capacità inutilizzata dei produttori indiani verrà riorientata verso l'Unione a causa della presunta pressione dei prodotti cinesi sul mercato indiano.
(70)
Malgrado questa stima delle capacità inutilizzate in India, non sembra esistere un rischio di reiterazione del dumping, dato che né le esportazioni verso l'Unione né quelle verso i paesi terzi erano oggetto di dumping.
(71)
L'inchiesta non ha dimostrato che il produttore esportatore che ha collaborato abbia applicato una politica dei prezzi diversa a seconda che le sue vendite all'esportazione fossero destinate a paesi terzi o all'Unione. I prezzi delle esportazioni verso paesi terzi, che sono state effettuate in quantitativi considerevoli, erano a un livello paragonabile ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti.
(72)
Nelle sue osservazioni in seguito alla comunicazione delle conclusioni il richiedente ha fornito nuovi dati statistici in base ai quali ha sostenuto che le esportazioni indiane verso la Turchia erano oggetto di dumping.
(73)
La Commissione ha trovato e analizzato un quantitativo analogo di esportazioni indiane verso la Turchia e ha potuto attribuirle al produttore esportatore che ha collaborato. Essa ha potuto quindi basare i propri calcoli su dati più precisi e dettagliati per quanto riguarda sia il mix di prodotti sia i livelli dei prezzi. La Commissione conferma che il volume esportato non è stato oggetto di dumping.
3.4. Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(74)
Per quanto riguarda la RPC, in mancanza di collaborazione e quindi di dati specifici delle società sulle capacità inutilizzate cinesi e sulla politica dei prezzi nei paesi terzi, le conclusioni sono state elaborate sulla base dei dati disponibili.
(75)
Poiché i dati disponibili indicano la presenza di notevoli capacità inutilizzate in Cina e il ricorso a pratiche di dumping sui mercati terzi, e tenuto conto dell'attrattiva dei prezzi sul mercato dell'Unione, il rischio di reiterazione del dumping è considerato reale.
(76)
In compenso, non è stato riscontrato alcun rischio di reiterazione del dumping per quanto riguarda l'India, tenuto conto dell'assenza di pratiche di dumping durante il periodo dell'inchiesta di riesame, delle capacità inutilizzate notevolmente inferiori a quelle della Cina e dei livelli elevati dei prezzi all'esportazione verso l'Unione e verso il resto del mondo.
D. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Produzione dell'Unione e definizione dell'industria dell'Unione
(77)
Durante il periodo dell'inchiesta di riesame il prodotto simile è stato fabbricato nell'Unione da un unico produttore dell'Unione, che rappresenta pertanto il 100 % della produzione dell'Unione e costituisce l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
2. Consumo dell'Unione
(78)
Il consumo dell'Unione è stato calcolato in base:
-
ai volumi delle vendite del prodotto simile effettuate dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione,
-
ai volumi delle importazioni di acido sulfanilico (livello TARIC) nel mercato dell'Unione comunicati da Eurostat.
(79)
Dato che l'industria dell'Unione è costituita da un solo produttore e che esiste un solo produttore esportatore statunitense, al fine di rispettare le informazioni commerciali riservate, è necessario presentare le informazioni nelle tabelle in appresso in forma indicizzata.
Tabella 1
Consumo nel mercato dell'Unione
Volume (indice)
2010
2011
2012
PIR
Consumo dell'Unione (2010 = 100)
100
106
106
114
Fonte: Eurostat e risposte al questionario
(80)
L'inchiesta ha dimostrato che il mercato dell'acido sulfanilico si è ampliato gradualmente nel periodo in esame ed era aumentato del 14 % alla fine del PIR.
3. Importazioni dai paesi interessati
a) Volume delle importazioni e quota di mercato
Tabella 2
Importazioni dai paesi interessati
Volume delle importazioni (indice)
2010
2011
2012
PIR
RPC
100
77
14
1
India
100
422
187
52
Totale dei paesi interessati
100
110
30
6
Fonte: Eurostat
Tabella 2 bis
Importazioni dai paesi interessati
Volume delle importazioni (intervalli di valori) (15)
2010
2011
2012
PIR
RPC
650-1 000
500-800
90-250
10-60
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Totale dei paesi interessati
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Fonte: Eurostat
Tabella 3
Quota di mercato dei paesi interessati
Quota di mercato (indice)
2010
2011
2012
PIR
Quota di mercato delle importazioni dalla RPC
100
73
13
1
Quota di mercato delle importazioni dall'India
100
397
177
46
Totale dei paesi interessati
100
103
28
5
(81)
Se si considerano i due paesi separatamente, i volumi delle importazioni dalla RPC sono calati del 99 % tra il 2010 e il periodo dell'inchiesta di riesame e anche la loro quota di mercato è diminuita del 99 % nello stesso periodo.
(82)
Il volume delle importazioni dall'India è calato del 48 % nel periodo in esame e la sua quota di mercato è diminuita del 54 % nello stesso periodo.
(83)
Il volume aggregato delle importazioni di acido sulfanilico dai paesi interessati è diminuito del 94 % durante il periodo in esame ed è sceso a un livello molto basso durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Analogamente, la quota di mercato delle importazioni di acido sulfanilico dai paesi interessati si è ridotta del 95 % durante il periodo in esame ed ha raggiunto un livello molto basso durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
b) Prezzi all'importazione
Tabella 4
Prezzi medi delle importazioni di acido sulfanilico dai paesi interessati
2010
2011
2012
PIR
Prezzo delle importazioni dalla RPC - Indice (2010 = 100)
100
92
104
164
Prezzo delle importazioni dall'India - Indice (2010 = 100)
100
79
84
92
Prezzi medi delle importazioni dai paesi interessati - Indice (2010 = 100)
100
93
104
126
Fonte: Eurostat
Tabella 4 bis
Prezzi medi delle importazioni di acido sulfanilico dai paesi interessati
Intervalli di prezzi (16)
2010
2011
2012
PIR
Prezzi delle importazioni dalla RPC
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Prezzi delle importazioni dall'India
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Prezzi medi delle importazioni dai paesi interessati
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Fonte: Eurostat
(84)
Il prezzo medio delle importazioni di acido sulfanilico dalla RPC è lievemente diminuito nel 2011 (- 8 %), per poi registrare un andamento crescente, con un aumento assai pronunciato (+ 64 %) nel periodo dell'inchiesta di riesame.
(85)
Anche i prezzi medi del prodotto in esame proveniente dall'India sono diminuiti nel 2011 (- 21 %) e sono poi aumentati gradualmente, pur restando inferiori dell'8 % ai livelli dei prezzi del 2010.
c) Livello della sottoquotazione dei prezzi (undercutting) e delle vendite sottocosto (underselling)
(86)
A causa dei modesti quantitativi venduti dai produttori esportatori cinesi e della mancanza di informazioni riguardanti il mix di prodotti importati, non è stato possibile effettuare un calcolo significativo della sottoquotazione e delle vendite sottocosto. Sulla base delle ipotesi formulate al considerando 39 sui prezzi all'importazione cinesi ricavati da Eurostat, non sono state rilevate né sottoquotazione né vendite sottocosto durante il PIR.
(87)
In base alle statistiche relative alle importazioni fornite dall'industria dell'Unione (cfr. considerando 64), i prezzi cinesi dell'acido sulfanilico depurato sul mercato indiano, rettificati per tener conto dei dazi all'importazione dell'Unione sul prodotto in esame (6,5 %) e dei costi successivi all'importazione (2 % per costi di sdoganamento), sono risultati inferiori del 5 % - 15 % ai prezzi di vendita e ai costi dell'industria dell'Unione.
(88)
Per quanto riguarda l'India, non è stata riscontrata alcuna sottoquotazione né sono emerse vendite sottocosto. Poiché il calcolo si basa sui dati relativi alle vendite dell'unico produttore esportatore che ha collaborato, le cifre esatte non hanno potuto essere divulgate al fine di preservare le informazioni commerciali riservate. La sottoquotazione dei prezzi e le vendite sottocosto sono risultate comprese tra -20 % e - 40 %.
(89)
A seguito della comunicazione delle conclusioni nonché delle osservazioni formulate dal produttore dell'Unione, la Commissione ha calcolato la sottoquotazione e le vendite sottocosto per il resto delle importazioni indiane, sulla base dei dati Eurostat. Secondo tali calcoli non è stata riscontrata alcuna sottoquotazione né sono emerse vendite sottocosto in relazione a tali importazioni. Sono pertanto confermate le conclusioni di cui al considerando 88. È stato inoltre effettuato un confronto anche tra i prezzi del prodotto in esame fabbricato e venduto dall'industria dell'Unione e quelli del prodotto in esame venduto dagli esportatori indiani al resto del mondo. Anche da tale confronto non è risultata alcuna sottoquotazione né sono emerse vendite sottocosto.
(90)
Il produttore dell'Unione ha inoltre presentato nuovi calcoli che dimostrano che la differenza tra il livello medio dei prezzi delle importazioni indiane e quello delle vendite del produttore dell'Unione era molto ridotta nel 2012. Questi calcoli non hanno però potuto essere accettati dalla Commissione in quanto non tenevano conto del fatto che le importazioni indiane erano composte prevalentemente da acido sulfanilico per uso tecnico mentre il produttore dell'Unione vendeva esclusivamente il tipo di prodotto depurato, il cui prezzo è più elevato del 20 % circa.
4. Importazioni da altri paesi terzi
(91)
Ad eccezione di tre operazioni trascurabili (due dalla Svizzera nel 2010 e nel 2011 e una dalla Malaysia nel 2012), tutte le importazioni di acido sulfanilico da altri paesi terzi provenivano dagli USA nel periodo in esame.
Tabella 5
Importazioni di acido sulfanilico da altri paesi terzi (Stati Uniti)
2010
2011
2012
PIR
Volume delle importazioni dagli USA (indice)
100
267
253
299
Quota di mercato delle importazioni dagli USA (indice)
100
180
171
188
Prezzi medi delle importazioni dagli USA (indice)
100
95
101
102
Fonte: Eurostat
(92)
Sia il volume che la quota di mercato delle importazioni di acido sulfanilico dagli Stati Uniti sono aumentati in modo significativo durante il periodo in esame, rispettivamente del 199 % e dell'88 %. Poiché la quota di mercato dell'industria dell'Unione è rimasta relativamente stabile nello stesso periodo, sono le importazioni dagli Stati Uniti che hanno ripreso il mercato lasciato libero dagli esportatori cinesi e indiani.
(93)
I livelli dei prezzi delle importazioni dagli Stati Uniti si sono mantenuti alquanto stabili durante il periodo in esame ed erano dello stesso ordine di quelli del produttore dell'Unione. Durante il periodo dell'inchiesta di riesame non vi è stata alcuna sottoquotazione dei prezzi da parte delle importazioni provenienti dagli Stati Uniti.
5. Situazione dell'industria dell'Unione
(94)
A norma dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'analisi del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha compreso una valutazione di tutti i fattori economici che hanno influito sulla situazione dell'industria dell'Unione nel periodo in esame.
(95)
Al fine di rispettare le informazioni commerciali riservate, è stato necessario presentare in forma indicizzata i dati relativi all'unico produttore dell'Unione.
5.1. Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
Tabella 6
Produzione, capacità e utilizzo degli impianti
2010
2011
2012
PIR
Produzione (in t) (indice)
100
87
99
107
Capacità (in t) (indice)
100
100
100
100
Tasso di utilizzo degli impianti (indice)
100
87
99
107
Fonte: Risposta al questionario
(96)
La produzione dell'industria dell'Unione è aumentata del 7 % nel periodo dell'inchiesta di riesame rispetto all'inizio del periodo in esame. La capacità dell'industria dell'Unione è rimasta invariata nel periodo in esame e, di conseguenza, il tasso di utilizzo degli impianti ha seguito lo stesso andamento della produzione, aumentando del 7 % nel periodo dell'inchiesta di riesame.
(97)
Va osservato che l'industria dell'Unione ha mantenuto un livello soddisfacente di utilizzo degli impianti durante il periodo in esame (tranne che nel 2011) ed è riuscita a conseguire un livello ottimale durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(98)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni l'industria dell'Unione ha sostenuto di aver raggiunto un livello ottimale di utilizzo degli impianti, nel corso dell'intero periodo in esame, solo durante il PIR, il che dimostra che la sua ripresa è ancora molto recente e fragile.
(99)
Questa osservazione nella valutazione della Commissione non modifica le conclusioni del considerando 97, che non sono in alcun modo in contraddizione con le osservazioni dell'industria dell'Unione.
5.2. Scorte finali
Tabella 7
Volume delle scorte finali
2010
2011
2012
PIR
Scorte finali (in t) (indice)
100
576
328
171
Fonte: Risposta al questionario
(100)
Le scorte di fine anno dell'industria dell'Unione sono aumentate notevolmente nel 2011 e hanno registrato successivamente una tendenza al ribasso, pur restando superiori del 71 % al livello del 2010 nel periodo dell'inchiesta di riesame. In ogni caso, con riferimento al volume di produzione durante il periodo dell'inchiesta di riesame, il livello delle scorte finali rappresenta meno di un mese di produzione.
5.3. Volumi delle vendite e quota di mercato
Tabella 8
Volume delle vendite e quota di mercato
2010
2011
2012
PIR
Volume delle vendite (in t) (indice)
100
70
97
104
Quota di mercato % (indice)
100
66
92
92
Fonte: Risposta al questionario
(101)
I volumi delle vendite dell'industria dell'Unione sono aumentati del 4 % rispetto ai livelli all'inizio del periodo in esame. Vi è stato un brusco calo nel 2011, seguito poi da un aumento costante.
(102)
In termini di quota di mercato, l'andamento dell'industria dell'Unione può essere considerato stabile durante il periodo in esame, tranne che nel 2011, quando la quota di mercato dell'industria dell'Unione è diminuita analogamente alle vendite. Negli anni successivi le vendite e la quota di mercato hanno registrato un andamento crescente. Anche se nel periodo dell'inchiesta di riesame la quota di mercato del produttore dell'Unione è rimasta leggermente al di sotto del livello del 2010, va osservato che l'industria dell'Unione è comunque riuscita ad approfittare della crescita del consumo dell'Unione e ha conservato una quota di mercato significativa sul mercato dell'Unione per tutto il periodo in esame.
(103)
Nelle sue osservazioni in seguito alla comunicazione delle conclusioni, l'industria dell'Unione ha dichiarato che la propria quota di mercato è molto instabile dato che l'acido sulfanilico è un prodotto di base il cui mercato è determinato dai prezzi: a tale proposito ha offerto l'esempio del 2011, quando la quota di mercato dell'industria dell'Unione si è notevolmente ridotta.
(104)
A questo riguardo va sottolineato che la perdita di quota di mercato registrata nel 2011 ha coinciso con un aumento dei prezzi praticati dal produttore dell'Unione che andava contro le tendenze del mercato di quel momento. Dall'inchiesta è emerso infatti che nel 2011 i prezzi delle importazioni da tutti i paesi sono diminuiti di una percentuale compresa fra il 5 % e il 20 %. Va altresì osservato che i dati statistici disponibili indicano che la quota di mercato persa dall'industria dell'Unione è stata ripresa principalmente dall'importatore statunitense.
5.4. Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
Tabella 9
Prezzi di vendita
2010
2011
2012
PIR
Prezzi di vendita medi (EUR/t) (indice)
100
109
108
112
Fonte: Risposta al questionario
(105)
I prezzi di vendita dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione sono aumentati del 12 % durante il periodo in esame a causa della traslazione dell'aumento del costo della principale materia prima (anilina).
5.5. Occupazione e produttività
Tabella 10
Occupazione e produttività
2010
2011
2012
PIR
Occupazione (indice)
100
100
117
117
Produttività del lavoro (indice)
100
88
85
91
Costo medio del lavoro (indice)
100
105
102
116
Fonte: Risposta al questionario
(106)
L'occupazione in equivalenti a tempo pieno è aumentata del 17 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Il costo medio del lavoro ha registrato una tendenza al rialzo durante il periodo in esame, con un aumento del 16 % nel periodo dell'inchiesta di riesame rispetto al 2010. Dal momento che la produzione è aumentata solo del 7 %, come indicato al considerando 96, la produttività del lavoro è diminuita del 9 % nel periodo in esame.
5.6. Redditività
Tabella 11
Redditività
2010
2011
2012
PIR
Redditività (indice)
100
96
20
65
Fonte: Risposta al questionario
(107)
La redditività dell'industria dell'Unione per il prodotto simile è diminuita durante il periodo in esame ed era lievemente inferiore al livello ottimale indicato dall'industria dell'Unione. Va comunque osservato che è rimasta positiva per tutto il periodo in esame.
(108)
Il calo della redditività è dovuto principalmente all'aumento del costo medio di produzione (pari quasi al 20 % tra il 2010 e il periodo dell'inchiesta di riesame), che non ha potuto essere del tutto compensato dall'incremento del 12 % dei prezzi di vendita indicato al considerando 105.
5.7. Investimenti, utile sul capitale investito e flusso di cassa
Tabella 12
Investimenti, utile sul capitale investito e flusso di cassa
2010
2011
2012
PIR
Investimenti annui (indice)
-
100
133
57
Utile sul capitale investito (indice)
100
86
30
103
Flusso di cassa (indice)
100
116
68
82
(109)
Dall'inchiesta è emerso che l'industria dell'Unione non ha potuto investire nel 2010. In seguito, gli investimenti connessi alla produzione di acido sulfanilico sono diminuiti del 43 % tra il 2011 e la fine del periodo dell'inchiesta di riesame. Questi investimenti, il cui importo in termini assoluti può essere considerato basso, hanno riguardato principalmente le attività di manutenzione. Tali risultanze sono in linea con i dati relativi all'utile sul capitale investito e con il basso livello di redditività conseguito durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(110)
L'utile sul capitale investito ha seguito da vicino l'andamento della redditività nel 2011 e nel 2012. Nel periodo dell'inchiesta di riesame l'utile sul capitale investito è migliorato e ha raggiunto lo stesso livello del 2010 grazie all'aumento della redditività tra il 2012 e il periodo dell'inchiesta di riesame (cfr. tabella 11).
(111)
Il flusso di cassa ha registrato un andamento oscillante, ma è rimasto positivo durante l'intero periodo in esame. Nel periodo dell'inchiesta di riesame il flusso di cassa è diminuito del 18 % rispetto al 2010. L'industria dell'Unione non ha riferito di difficoltà nel reperire capitali durante il periodo in esame.
5.8. Entità del dumping e recupero dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(112)
Come concluso nei considerando 41 e da 57 a 60, non sono state riscontrate pratiche di dumping da parte dei paesi interessati nel periodo dell'inchiesta di riesame.
(113)
Tenuto conto dell'assenza di importazioni oggetto di dumping dalla RPC e dall'India nonché dell'aumento dei volumi delle vendite, dei prezzi e del tasso di utilizzo degli impianti da parte dell'industria dell'Unione, si può concludere che le misure si sono dimostrate efficaci e che l'industria dell'Unione si è ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping durante il periodo in esame. Durante il periodo dell'inchiesta di riesame è stato registrato un certo calo di determinati indicatori di pregiudizio, quali la redditività e la quota di mercato, ma ciò non può essere attribuito alle importazioni dai paesi interessati, il cui livello è stato estremamente modesto. In ogni caso, gli indicatori di pregiudizio che hanno registrato un andamento negativo indicano comunque una situazione sostenibile per l'industria dell'Unione.
5.9. Attività di esportazione dell'industria dell'Unione
(114)
Poiché nel 2012 e nel periodo dell'inchiesta di riesame l'industria dell'Unione ha esportato solamente volumi trascurabili, si conclude che le esportazioni non hanno avuto alcun impatto sulla situazione dell'industria dell'Unione.
6. Conclusioni relative alla situazione dell'industria dell'Unione
(115)
Anche se il livello medio dei prezzi stabilito per il prodotto in esame proveniente dalla RPC e dall'India durante il PIR e il suo confronto con gli anni precedenti risultano poco attendibili a causa dei volumi modesti di importazioni, dall'inchiesta è emerso che il prodotto in esame proveniente dalla RPC e dall'India è entrato nell'Unione a prezzi non di dumping.
(116)
La quota di mercato dell'industria dell'Unione è rimasta piuttosto stabile e i volumi persi dai paesi interessati sono stati ripresi dalle importazioni provenienti dagli Stati Uniti ad un livello di prezzo analogo a quello dell'industria dell'Unione. L'industria dell'Unione ha potuto accrescere il volume delle vendite e aumentare i prezzi medi di vendita ed è riuscita a raggiungere tassi quasi ottimali di utilizzo degli impianti.
(117)
Il lieve calo della quota di mercato e della redditività dell'industria dell'Unione non può essere attribuito alle importazioni cinesi e indiane, come spiegato al considerando 113.
(118)
Per tale motivo si conclude che l'industria dell'Unione non ha subito un pregiudizio notevole durante il PIR.
(119)
L'industria dell'Unione, pur avendo formulato alcune osservazioni in merito all'analisi del pregiudizio (trattate nei considerando 89-90, 98-99 e 103-104), ha concordato con la conclusione generale relativa all'assenza di un pregiudizio notevole, in particolare nel corso del PIR.
7. Rischio di reiterazione del pregiudizio
(120)
Per valutare il rischio di reiterazione del pregiudizio è importante sottolineare che, pur con un tasso ottimale di utilizzo degli impianti, raggiunto durante il periodo dell'inchiesta di riesame, l'industria dell'Unione non era in grado di soddisfare tutta la domanda dell'Unione; una parte significativa del consumo dell'Unione ha quindi dovuto essere coperta dalle importazioni.
(121)
L'industria dell'Unione, inoltre, produce unicamente acido sulfanilico depurato. Questo significa che gli utilizzatori che, per la loro produzione, preferiscono l'acido sulfanilico per uso tecnico devono ricorrere alle importazioni.
(122)
L'industria dell'Unione disponeva inoltre di una quota di mercato relativamente stabile, con vendite ad un certo numero di clienti di lunga data. Dall'inchiesta è emerso che, per alcuni utilizzatori, i fornitori di acido sulfanilico devono sottoporsi a un costoso e severo processo di certificazione/verifica, il che rende più difficile passare da un fornitore ad un altro.
(123)
È in questo contesto che il rischio di reiterazione del pregiudizio in caso di scadenza delle misure è esaminato a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
7.1. RPC
(124)
Poiché nessuno dei produttori esportatori cinesi ha collaborato all'inchiesta, le conclusioni per quanto riguarda la RPC hanno dovuto basarsi sui migliori dati disponibili conformemente all'articolo 18 del regolamento di base, in particolare sulla domanda di riesame in previsione della scadenza.
(125)
Come già indicato ai considerando 63 e 75, i produttori cinesi dispongono di considerevoli capacità inutilizzate per la produzione di acido sulfanilico ed esiste il rischio di reiterazione del dumping.
(126)
Inoltre, come affermato ai considerando 64 e 87, le informazioni disponibili indicano che la RPC ha di recente venduto all'India quantitativi più importanti di acido sulfanilico a prezzi notevolmente inferiori a quelli dell'industria dell'Unione.
(127)
Le statistiche relative alle importazioni cinesi nel mercato indiano (cfr. considerando 64) sembrano infine indicare che la Cina è interessata principalmente a vendere acido sulfanilico depurato che, se diretto verso il mercato dell'Unione, entrerebbe in concorrenza diretta con le vendite del produttore dell'Unione.
(128)
Tutti questi fattori indicano che, qualora le misure fossero lasciate scadere, la RPC potrebbe esportare rapidamente verso il mercato dell'Unione quantitativi considerevoli di acido sulfanilico a prezzi di dumping, senza dover neppure riorientare le sue vendite a partire da altri mercati. Il mercato dell'Unione è interessante in termini di prezzi e consentirebbe agli esportatori cinesi di realizzare economie di scala con l'aumento della loro produzione. Se ciò dovesse verificarsi, l'industria dell'Unione dovrebbe far fronte a un immediato calo delle vendite e dei prezzi di vendita, il che a sua volta si ripercuoterebbe sull'utilizzo degli impianti e sulla redditività. Se questi indicatori di pregiudizio dovessero peggiorare, la ripresa dell'industria dell'Unione verrebbe rapidamente ribaltata e quest'industria subirebbe un pregiudizio notevole.
7.2. India
(129)
Per quanto riguarda l'India, come concluso al considerando 76, il rischio di reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure è nullo. Tenuto conto di tale conclusione, l'analisi sulla reiterazione del pregiudizio non è necessaria.
8. Conclusioni relative alla reiterazione del pregiudizio
(130)
Alla luce delle conclusioni dell'inchiesta illustrate nei considerando di cui sopra, l'assenza di misure comporterebbe con ogni probabilità un aumento significativo delle esportazioni a basso prezzo dalla RPC, il che inciderebbe negativamente sui risultati economici e finanziari dell'industria dell'Unione e determinerebbe la reiterazione di un pregiudizio notevole.
(131)
Il rischio di reiterazione del pregiudizio per quanto riguarda l'India non è stato analizzato data la conclusione negativa relativamente alla reiterazione del dumping da parte dell'India.
E. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Introduzione
(132)
Per quanto riguarda le misure antidumping sulle importazioni di acido sulfanilico dall'India, si è concluso che non esiste un rischio di reiterazione del dumping. Non è quindi necessario determinare l'interesse dell'Unione.
(133)
Per quanto riguarda la Cina, a norma dell'articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure sarebbe contrario all'interesse dell'Unione nel suo insieme. La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione dei vari interessi in gioco, ovvero quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori. Le parti interessate hanno avuto l'opportunità di comunicare le loro osservazioni a norma dell'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
2. Interesse dell'industria dell'Unione
(134)
Come spiegato al considerando 113, le misure si sono dimostrate efficaci e hanno consentito all'industria dell'Unione di consolidare la propria posizione. Al considerando 130 si è inoltre concluso che l'industria dell'Unione subirebbe probabilmente un grave deterioramento della propria situazione qualora le misure antidumping nei confronti della Cina venissero lasciate scadere. Si può quindi concludere che la proroga delle misure nei confronti della Cina andrebbe a vantaggio dell'industria dell'Unione.
3. Interesse degli utilizzatori
(135)
Tutti gli utilizzatori noti sono stati informati dell'apertura del riesame. La Commissione ha ricevuto quattro risposte complete al questionario e tre risposte parziali/osservazioni da parte degli utilizzatori di acido sulfanilico. Sulla base di tali informazioni si è accertato che l'incidenza del costo del prodotto in esame sui costi di produzione dei prodotti a valle varia considerevolmente tra gli utilizzatori a seconda del tipo di prodotto a valle.
(136)
Un certo numero di utilizzatori (produttori di prodotti farmaceutici e di tinture speciali) ha ammesso che l'acido sulfanilico riveste solamente un ruolo marginale nei loro costi di produzione e si ritiene pertanto che le misure non abbiano essenzialmente alcun impatto sui loro costi di produzione o sui loro prezzi.
(137)
Per altri utilizzatori (produttori di additivi per cemento e sbiancanti ottici) l'acido sulfanilico rappresenta invece dal 4 % al 12 % del costo di produzione dei prodotti a valle. Questi utilizzatori hanno inoltre subito delle perdite durante il periodo dell'inchiesta di riesame e hanno affermato che i dazi attualmente in vigore sono in parte responsabili delle loro difficoltà.
(138)
A tale proposito va osservato che le importazioni dalla RPC sono state quasi inesistenti durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Di conseguenza, i dazi nei confronti della Cina, che dovrebbero garantire un livello equo dei prezzi sul mercato dell'Unione, non hanno comportato costi supplementari per gli utilizzatori nel corso del periodo in esame e non sono quindi all'origine delle difficoltà incontrate da questi ultimi. L'aumento dei prezzi del prodotto simile durante il periodo in esame è stato provocato dall'aumento dei costi di produzione conseguente all'incremento dei prezzi della principale materia prima, come indicato ai considerando 105 e 108. L'abolizione dei dazi attualmente in vigore nei confronti delle importazioni di acido sulfanilico dall'India, come proposto dal presente regolamento, dovrebbe immediatamente facilitare l'accesso a una fonte supplementare di approvvigionamento di acido sulfanilico sul mercato dell'Unione a prezzi competitivi e sarebbe pertanto nell'interesse degli utilizzatori. Si ritiene di conseguenza che il mantenimento delle misure nei confronti della Cina non comporterà in futuro indebite difficoltà per gli utilizzatori.
4. Interesse degli importatori
(139)
Tutti gli importatori noti sono stati informati dell'apertura del riesame. Un importatore del prodotto in esame ha fornito una risposta parziale al questionario in cui afferma che l'acido sulfanilico non riveste un ruolo importante nelle sue attività. Nessun altro importatore ha risposto al questionario o presentato comunicazioni o osservazioni scritte. In mancanza di ulteriore collaborazione da parte degli importatori, si è concluso che non sarebbe contrario al loro interesse mantenere le misure istituite sulle importazioni dalla RPC.
5. Conclusioni
(140)
In considerazione di quanto esposto finora, si è concluso che non vi sono motivi impellenti di interesse dell'Unione contrari al mantenimento delle misure antidumping nei confronti della RPC.
F. MANTENIMENTO DELLE MISURE ANTIDUMPING NEI CONFRONTI DELLA RPC E ABROGAZIONE DELLE MISURE ANTIDUMPING NEI CONFRONTI DELL'INDIA
(141)
Tutte le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si ritiene opportuno che i dazi antidumping in vigore sulle importazioni di acido sulfanilico dalla RPC siano mantenuti, mentre siano abrogati quelli sulle importazioni dall'India. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti interessate potevano trasmettere osservazioni successivamente a tale comunicazione. La Commissione ha tenuto debito conto delle comunicazioni e delle osservazioni motivate.
(142)
Da quanto sopra esposto risulta che, come previsto dall'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili all'acido sulfanilico originario della Cina dovrebbero essere mantenute e le misure antidumping applicabili all'acido sulfanilico originario dell'India dovrebbero essere abrogate. Anche la decisione della Commissione che accetta l'impegno attualmente in vigore per le importazioni di acido sulfanilico dalla Kokan dovrebbe essere abrogata.
(143)
Tenendo conto che la ripresa dell'industria dell'Unione è recente, la Commissione, qualora riceva dal produttore dell'Unione una richiesta in tal senso, provvederà a monitorare le importazioni del prodotto in esame. Il monitoraggio sarà limitato a un periodo di due anni a decorrere dalla pubblicazione del presente regolamento.
(144)
Il mantenimento delle misure previste dal presente regolamento nei confronti della Cina e l'abrogazione delle misure nei confronti dell'India sono conformi al parere del comitato istituito dall'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido sulfanilico attualmente classificato al codice NC ex 2921 42 00 (codice TARIC 2921420060), originario della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto di cui al paragrafo 1 è la seguente:
Paese
Dazio definitivo (%)
Repubblica popolare cinese
33,7
3. Il dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido sulfanilico, attualmente classificato al codice NC ex 2921 42 00 (codice TARIC 2921420060), originario dell'India, è abrogato e il procedimento relativo a tali importazioni è concluso.
4. La decisione 2006/37/CE della Commissione che accetta l'impegno attualmente in vigore per le importazioni di acido sulfanilico dalla Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India) è abrogata.
5. Salvo diverse disposizioni, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 17 dicembre 2014