PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 191/2014 DEL CONSIGLIO
del 24 febbraio 2014
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di biossidi di manganese elettrolitici originari della Repubblica del Sud Africa in seguito a un riesame in previsione della scadenza in applicazione dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l'articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («Commissione») dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
In seguito ad un'inchiesta antidumping («inchiesta iniziale») il Consiglio ha imposto con regolamento (CE) n. 221/2008 del Consiglio (2) un dazio antidumping definitivo del 17,1 % sulle importazioni di biossidi di manganese elettrolitici, (ossia biossidi di manganese ottenuti mediante un processo elettrolitico) non sottoposti a trattamento termico successivo, attualmente classificati al codice NC ex 2820 10 00, originari della Repubblica del Sud Africa («Sud Africa») («misure antidumping in vigore»).
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(2)
In seguito alla pubblicazione di un avviso (3) di imminente scadenza delle misure antidumping in vigore, in data 11 dicembre 2012 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dalle società Cegasa Internacional SA e Tosoh Hellas A.I.C. («i richiedenti»), gli unici due produttori di EMD nell'Unione.
(3)
La domanda era motivata dal fatto che probabilmente la scadenza delle misure antidumping comporterebbe un rischio di reiterazione del dumping pregiudizievole per l'industria dell'Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(4)
Avendo sentito il comitato consultivo e stabilito che esistevano elementi di prova sufficienti a giustificare l'apertura di un riesame in previsione della scadenza, la Commissione ha annunciato in data 12 marzo 2013, mediante avviso di apertura pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (4), l'apertura di un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base («avviso di apertura»).
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell'inchiesta di riesame e periodo considerato
(5)
L'inchiesta sul rischio di reiterazione del dumping riguarda il periodo compreso tra il 1o gennaio 2012 e il 31 dicembre 2012 («periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»). L'esame delle tendenze pertinenti ai fini della valutazione del rischio di persistenza o reiterazione del pregiudizio riguarda il periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e la fine del periodo dell'inchiesta di riesame («il periodo considerato»).
4.2. Parti interessate dall'inchiesta
(6)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del riesame in previsione della scadenza i richiedenti, il produttore esportatore del Sud Africa, gli importatori, gli utilizzatori dell'Unione notoriamente interessati e le loro associazioni nonché i rappresentanti del paese esportatore interessato.
(7)
Alle parti interessate è stata concessa la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine previsto nell'avviso di apertura. È stata concessa un'audizione a tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per essere sentite.
(8)
In considerazione del numero limitato di parti interessate che si sono manifestate non risultava necessario ricorrere al campionamento delle parti interessate.
(9)
Al questionario hanno risposto il produttore esportatore del Sud Africa, i due produttori dell'Unione e due utilizzatori appartenenti allo stesso gruppo di consociate.
(10)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare sia il rischio di reiterazione del dumping e il conseguente pregiudizio, sia l'interesse dell'Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell'Unione:
-
Cegasa Internacional SA («Cegasa»)
-
Tosoh Hellas A.I.C («THA»)
b)
Produttore esportatore del Sud Africa:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
c)
Utilizzatori:
-
Panasonic Energy Belgium NV
(11)
Il 29 ottobre 2013 la Commissione ha informato tutte le parti interessate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali intende proporre il mantenimento delle misure antidumping in vigore. Le parti hanno di nuovo avuto la possibilità di formulare osservazioni. È stata inoltre concessa un'audizione in presenza del consigliere-auditore alle parti che ne avevano fatto richiesta. La Commissione ha esaminato le osservazioni presentate dalle parti interessate e ha formulato le risposte sotto riportate.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(12)
Il prodotto oggetto del presente riesame è lo stesso di cui al regolamento (CE) n. 221/2008, vale a dire biossidi di manganese elettrolitici (ossia biossidi di manganese ottenuti mediante un processo elettrolitico) non sottoposti a successivo trattamento termico («il prodotto oggetto del riesame» o «EMD»), originari della Repubblica del Sud Africa, attualmente classificati al codice NC ex 2820 10 00. Si distinguono due tipi principali di EMD: quelli di tipo carbonio-zinco e quelli di tipo alcalino.
(13)
L'inchiesta di riesame ha confermato che, come nel caso dell'inchiesta iniziale, il prodotto oggetto del riesame importato nel mercato dell'Unione e i prodotti fabbricati e venduti dal produttore esportatore sul mercato interno nonché quelli fabbricati e venduti nell'Unione dall'industria dell'Unione («prodotto simile») presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base nonché gli stessi impieghi. Tali prodotti sono perciò considerati prodotti simili a norma dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni preliminari
(14)
A norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base la Commissione ha esaminato la possibilità che la scadenza delle misure in vigore comporti un rischio di reiterazione del dumping.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(15)
In seguito all'imposizione delle misure le importazioni nell'Unione dal Sud Africa sono diminuite fino quasi a cessare del tutto: nel 2010, nel 2011 e durante il PIR il quantitativo esportato è stato molto modesto. La Commissione ha inviato un questionario all'unico produttore esportatore noto, la Delta EMD (Pty) Ltd («Delta»), per verificare se avesse realizzato vendite all'esportazione nell'Unione a prezzi di dumping durante il PIR. La risposta al questionario pervenuta alla Commissione era corredata di dati relativi alle vendite realizzate sul mercato interno, alle esportazioni nell'Unione e verso altri paesi. Le risposte fornite sono state successivamente verificate come indicato sotto.
2.1. Valore normale
(16)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base sono state esaminate le vendite sul mercato interno realizzate dalla Delta al fine di determinare se il volume complessivo delle vendite del prodotto simile ceduto ad acquirenti indipendenti fosse rappresentativo rispetto al volume complessivo delle esportazioni nell'Unione, ossia se il volume di tali vendite corrispondesse ad almeno il 5 % delle esportazioni nell'Unione del prodotto oggetto del riesame in termini di volume.
(17)
Le vendite sul mercato interno del prodotto oggetto del riesame sono risultate rappresentative, mentre non risulta che siano state realizzate vendite nel corso di normali operazioni commerciali in quanto le vendite della Delta sul mercato interno non sono risultate remunerative. Il valore normale è stato quindi calcolato a norma dell'articolo 2, paragrafo 3 del regolamento di base.
(18)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base il valore normale è stato calcolato in base all'effettivo costo di produzione degli EMD, maggiorato di un congruo importo relativo ai profitti e alle spese generali, amministrative e di vendita.
(19)
Le spese generali, amministrative e di vendita sono state calcolate a norma dell'articolo 2, paragrafo 6, lettera c) del regolamento di base per i seguenti motivi: la Delta non aveva realizzato vendite nel corso di normali operazioni commerciali; l'articolo 2, paragrafo 6, lettere a) e b) di tale regolamento non sono applicabili data l'assenza di altri esportatori o produttori oggetto dell'inchiesta; e la Delta non vende infine altri tipi di prodotti appartenenti alla stessa categoria generale. Il calcolo in base alle spese generali, amministrative e di vendita utilizzate nell'inchiesta iniziale è stato ritenuto un metodo adeguato in quanto ha fornito una percentuale quasi identica a quella delle effettive spese generali, amministrative e di vendita.
(20)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni la società Delta ha richiesto alla Commissione di calcolare il valore normale tenendo conto delle spese generali, amministrative e di vendita, calcolate secondo le modalità di cui sopra, in termini di percentuale di costo di produzione anziché di percentuale di fatturato. Poiché non tutte le vendite sul mercato interno sono risultate remunerative, far riferimento al fatturato darebbe luogo a un costo relativo alle spese generali, amministrative e di vendita inflazionato. La Commissione ha accolto l'argomentazione della Delta e in sede di calcolo del valore normale ha proceduto alla maggiorazione tenendo conto delle spese generali, amministrative e di vendita espresse in termini di percentuale del costo di fabbricazione per kg calcolato nell'ambito della presente inchiesta di riesame.
(21)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 6, lettera c) del regolamento di base l'importo del profitto è stato calcolato secondo la metodologia impiegata nell'ambito dell'inchiesta iniziale, vale a dire in base ai tassi di interesse applicati ai prestiti commerciali a lungo termine in Sud Africa durante il PIR. La Delta non vende altri prodotti sul mercato interno e non è nota la presenza in Sud Africa di altri produttori di EMD o di prodotti appartenenti alla stessa categoria generale che possano fornire dati relativi ai profitti.
(22)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, in seguito alla comunicazione delle conclusioni l'industria dell'Unione ha chiesto alla Commissione di calcolare il valore normale in base ai prezzi all'esportazione negli Stati Uniti d'America in quanto essi realizzano vendite sul mercato interno.
(23)
Tale richiesta è stata respinta in quanto il valore normale è stato calcolato conformemente all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, vale a dire applicando lo stesso metodo utilizzato nell'inchiesta iniziale e quindi in conformità all'articolo 11, paragrafo 9 di tale regolamento.
2.2. Prezzo all'esportazione
(24)
Il modesto quantitativo di EMD esportato nell'unione durante il PIR era stato venduto direttamente ad un importatore indipendente dell'Unione. A norma dell'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base si è considerato come prezzo all'esportazione di riferimento il prezzo effettivamente corrisposto dall'importatore alla Delta.
2.3. Confronto
(25)
Si è proceduto al confronto tra il prezzo all'esportazione e il valore normale calcolato tenendo conto degli adeguamenti dichiarati e verificati di cui all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, vale a dire le spese di trasporto, l'assicurazione, i costi del credito e i costi di movimentazione incorsi nell'ambito delle esportazioni. Il valore normale è stato quindi calcolato a livello franco fabbrica escludendo le spese di trasporto e i costi del credito. Le spese di imballaggio e di assistenza tecnica non sono state soppresse in quanto già contabilizzate nei costi di produzione e quindi incluse sia nel prezzo all'esportazione, sia nel valore normale calcolato.
2.4. Margine di dumping
(26)
Le vendite di EMD all'Unione effettuate dalla Delta non sono risultate oggetto di dumping. Trattandosi tuttavia di un quantitativo molto modesto non è stato possibile far valere in pieno detta conclusione nel valutare il rischio di reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure.
3. Prove relative al rischio di reiterazione del dumping
(27)
Data l'impossibilità di trarre conclusioni sulla base delle vendite effettuate nell'Unione durante il PIR, la Commissione ha valutato l'eventuale sussistenza di elementi di prova che illustrassero il rischio di reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure. La Commissione ha analizzato i seguenti elementi: il prezzo all'esportazione dal Sud Africa verso altri paesi, la capacità di produzione e la capacità produttiva inutilizzata del Sud Africa nonché la capacità di attrazione del mercato dell'Unione e di altri mercati terzi.
3.1. Importazioni dal Sud Africa verso altri paesi
(28)
La Delta produce EMD sia di tipo alcalino che di tipo carbonio-zinco e data l'esistenza di un mercato nell'Unione per gli EMD di tipo alcalino e (in misura minore) di tipo carbonio-zinco la Commissione ha esaminato il prezzo all'esportazione di entrambi praticato nei confronti dei paesi terzi durante il PIR. Tali vendite sono state confrontate con il valore normale calcolato secondo le modalità di cui sopra, tenendo conto delle differenze tali da incidere sulla comparabilità dei prezzi.
(29)
Le vendite di EMD di tipo alcalino negli Stati Uniti, il principale mercato di esportazione della Delta, rappresentano circa due terzi del totale delle esportazioni realizzate durante il PIR e non sono risultate oggetto di dumping. Le vendite (in quantità inferiori) di EMD di tipo alcalino in altri paesi (ad esempio la Thailandia, la Corea, la Cina e il Brasile) sono invece risultate oggetto di esportazione a prezzi di dumping, con margini di dumping compresi tra il 2 % e il 21 %. Per quanto riguarda invece le vendite all'esportazione di EMD di tipo carbonio-zinco in altri paesi, effettuate a prezzi bassi e in quantitativi modesti, i margini di dumping sono risultati più elevati, con valori compresi tra il 13 % e il 66 %.
(30)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni l'industria dell'Unione ha dichiarato necessario che la Commissione non tenga conto delle vendite all'esportazione realizzate negli Stati Uniti durante il PIR in quanto i prezzi praticati su detto mercato non sono adeguatamente rappresentativi del livello del prezzo delle vendite sul mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure.
(31)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni la Delta ha d'altro canto chiesto alla Commissione di prestare particolare attenzione alle vendite realizzate negli Stati Uniti, i quali rappresentano la stragrande maggioranza delle sue esportazioni di EMD di tipo alcalino e costituiscono il mercato più comparabile a quello dell'Unione.
(32)
La Commissione ha analizzato tutte le vendite all'esportazione in altri paesi, calcolato il prezzo all'esportazione medio ponderato delle esportazioni della Delta verso tutti i paesi extra-UE ed esaminato minuziosamente i prezzi all'esportazione praticati nei confronti dei singoli paesi terzi. Per quanto concerne il rischio di reiterazione del dumping, tutte le vendite all'esportazione in tutti i paesi sono risultate pertinenti, in particolare, alla luce delle notevoli differenze di prezzo riscontrate su vari mercati di esportazione.
(33)
Le peculiarità del mercato statunitense consentono alla Delta di praticare prezzi considerevolmente più elevati rispetto ad altri mercati. Negli Stati Uniti la domanda supera notevolmente l'offerta interna. Esistono inoltre elevate barriere all'ingresso per un gran numero di potenziali concorrenti, in quanto vigono elevati dazi antidumping nei confronti delle importazioni dalla Cina e dall'Australia.
(34)
In tali circostanze non vi è motivo per cui la Commissione debba basare le sue conclusioni unicamente sul prezzo medio all'esportazione o limitare l'esame delle vendite all'esportazione in un solo paese anziché analizzare tutte le vendite all'esportazione in tutti i paesi.
(35)
La politica dei prezzi praticata dalla Delta nei confronti dei mercati esteri diversi da quello dell'Unione indica che sebbene le esportazioni nel mercato più importante (gli Stati Uniti) non sono state realizzate a prezzi di dumping, ciò è accaduto per le vendite ad altri paesi. Ai fini della valutazione del rischio di reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure si rende pertanto necessario il ricorso ad altri indicatori, precisati oltre.
3.2. Capacità di produzione e capacità produttiva inutilizzata del Sud Africa
(36)
In caso di scadenza delle misure la società Delta dispone, per quanto riguarda gli EMD, di capacità produttiva inutilizzata in grado di consentire in certa misura una ripresa delle esportazioni nell'Unione. La Delta ha stimato di possedere una capacità produttiva inutilizzata compresa tra le 4 000 e le 6 000 tm/anno, valore confermato dalla Commissione. Tale calcolo tiene conto dell'attuale penuria di energia elettrica, frequente in Sud Africa, e dei volumi di rifiuti. Data una certa difficoltà a mantenere adeguati livelli di qualità utilizzando un impianto a regolazione manuale, la Commissione ha stimato mediante calcolo previsionale che la capacità inutilizzata sia così suddivisa tra i due tipi di EMD: dalle 2 000 alle 3 000 tm/anno per il tipo alcalino e il resto per il tipo carbonio-zinco. Entrambi i tipi sarebbero tuttavia adeguati per il mercato dell'Unione. Sebbene una parte del quantitativo di EMD di tipo carbonio-zinco potrebbe essere assorbita dai mercati di altri paesi terzi, non vi sono elementi per ritenere che questi o il mercato interno possano assorbire la considerevole capacità produttiva inutilizzata di EMD di tipo alcalino.
(37)
Nel corso della verifica la Delta ha dichiarato di essere da tempo un «fornitore complementare» per i propri clienti sul mercato statunitense in quanto colma la lacuna dovuta all'insufficienza produttiva dei produttori interni. Le vendite all'esportazione realizzate dalla Delta negli Stati Uniti sono rimaste stabili negli ultimi quattro anni, il che suggerisce che la Delta non abbia avuto la possibilità di incrementare le vendite negli Stati Uniti. Qualora ciò fosse stato possibile, la Delta avrebbe già provveduto a farlo al fine di trarre vantaggio sia dai prezzi più elevati praticati sul mercato statunitense, sia delle maggiori economie di scala derivanti dalla produzione di quantitativi maggiori.
(38)
Le vendite della Delta sul mercato asiatico sono state incentrate maggiormente sugli EMD di tipo carbonio-zinco. Le vendite della Delta in Asia rappresentano il 50 % delle proprie vendite complessive di EMD di tipo carbonio-zinco. La Cina dispone sul mercato interno di produttori di EMD e le esportazioni della Delta in Cina realizzate durante il PIR hanno solamente riguardato un quantitativo molto modesto di EMD di tipo alcalino. Poiché le vendite all'esportazione di EMD in Giappone sono attualmente soggette a misure antidumping e dato che il Giappone dispone sul mercato interno di produttori di EMD, è improbabile che questo mercato possa assorbire la capacità produttiva inutilizzata della Delta. Non si ritiene pertanto probabile che il mercato asiatico possa assorbire la capacità produttiva inutilizzata della Delta per quanto riguarda gli EMD di tipo alcalino.
(39)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni l'industria dell'Unione ha fatto osservare che la capacità produttiva inutilizzata della Delta era molto superiore rispetto a quella di cui sopra, indicando vari fattori a conferma di tale tesi. L'industria dell'Unione ha inoltre dichiarato che l'intera capacità produttiva inutilizzata della Delta potrebbe essere impiegata per produrre EMD di tipo alcalino di una qualità idonea alla vendita sul mercato dell'Unione a prezzi di dumping.
(40)
L'industria dell'Unione ha inoltre affermato che le vendite all'esportazione della Delta negli Stati Uniti potrebbero plausibilmente diminuire nel prossimo futuro giacché un produttore statunitense aveva già annunciato aumenti della propria capacità produttiva ed è molto probabile che la domanda di EMD negli Stati Uniti accusi una flessione in seguito all'annuncio dell'uscita dal mercato di un utilizzatore di EMD. L'industria dell'Unione ha altresì affermato che le vendite all'esportazione dal Sud Africa negli Stati Uniti realizzate dopo la fine del periodo dell'inchiesta avevano già subito una diminuzione. Tutto ciò si tradurrebbe in quantitativi eccedenti di EMD di tipo alcalino potenzialmente a disposizione della Delta i quali verrebbero con ogni probabilità indirizzati al mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure.
(41)
Nel corso dell'inchiesta la Commissione ha proceduto alla verifica dell'impianto, della capacità, e della capacità di produzione della Delta. La Commissione, come indicato precedentemente, ha effettuato i calcoli secondo il metodo previsionale, in particolare mediante la stima previsionale della suddivisione della produzione tra il tipo alcalino e quello carbonio-zinco in base all'impiego della sua capacità produttiva inutilizzata. Il ricorso al calcolo previsionale non ha impedito che dai calcoli risultasse comunque una considerevole capacità produttiva utilizzabile per produrre EMD di tipo alcalino nell'ottica del consumo nell'Unione del prodotto in esame.
(42)
Per quanto concerne l'argomentazione circa la probabile evoluzione delle vendite all'esportazione della Delta negli Stati Uniti, gli elementi di prova presentati alla Commissione suggeriscono che tali vendite potrebbero essere soggette a pressioni in caso di continuo aumento della capacità produttiva di EMD degli Stati Uniti e di continua diminuzione della domanda.
(43)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni un utilizzatore ha sostenuto che la Delta possiede una bassa capacità produttiva inutilizzata poiché prima dell'imposizione delle misure deteneva una quota di mercato del 60-70 %. Anche ricorrendo a calcoli previsionali, l'eventuale impiego della capacità produttiva inutilizzata della Delta in vendite all'esportazione nell'Unione risulterebbe permettere alla Delta di aumentare in modo facile e considerevole la propria quota di mercato escludendo l'ipotesi di indirizzare all'Unione le vendite all'esportazione realizzate in altri paesi. Tale evoluzione potrebbe tradursi per la Delta in un ulteriore aumento della potenziale quota di mercato.
3.3. Attrazione del mercato dell'Unione e dei mercati di altri paesi terzi
(44)
La Delta dispone di un canale di vendita negli Stati Uniti consolidato e redditizio. Non sono inoltre emersi elementi di prova indicanti che reindirizzare deliberatamente vendite verso l'Unione sarebbe nell'interesse della società. La capacità produttiva inutilizzata rilevata nel corso dell'inchiesta o almeno una parte sostanziale di essa potrebbe con ogni probabilità essere indirizzata unicamente verso il mercato dell'Unione non solo per i motivi indicati nei considerando precedenti, ma anche esso è uno tra i più ampi al mondo. Prima dell'imposizione delle misure antidumping in vigore, il mercato dell'Unione era inoltre molto attraente per la Delta in quanto deteneva una quota di mercato compresa tra il 60 % e il 70 %.
(45)
Se la Delta volesse competere a livello di prezzo con in produttori dell'Unione sarebbe costretta a diminuire i prezzi all'esportazione e a praticare quindi prezzi di dumping in modo da adeguarli a quelli praticati da un produttore dell'Unione durante il PIR. La Delta potrebbe inoltre reindirizzare le proprie vendite all'esportazione di EMD di tipo alcalino attualmente venduti a paesi terzi (diversi dagli USA) verso l'UE praticando prezzi di dumping visto che il mercato dell'Unione è più attraente rispetto ad altri mercati a causa delle sue dimensioni e dei prezzi in genere più elevati. Oltre a ciò, qualora la Delta dovesse in futuro ridurre le quantità di EMD esportati verso gli Stati Uniti, il mercato dell'Unione sarebbe la più probabile destinazione di tali eccedenze.
(46)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni la Delta ha fatto osservare che la sua politica dei prezzi sarebbe orientata alla vendita sul mercato dell'Unione solo nel caso in cui riuscisse ad ottenere un prezzo remunerativo.
(47)
Potrebbe necessariamente non essere così, ma una vendita remunerativa può comunque risultare oggetto di dumping se il prezzo all'esportazione è inferiore al valore normale. In ogni caso, non sono state fornite prove a sostegno di tale dichiarazione poiché nel corso degli ultimi cinque anni la Delta non ha esportato nell'Unione quantitativi significativi. L'industria dell'Unione ha inoltre affermato che la Delta ha venduto durante il PIR un quantitativo modesto di EMD al fine di mantenere la certificazione presso i clienti dell'Unione.
(48)
La Delta ha altresì fatto osservare che il prezzo medio all'importazione nell'Unione di EMD nel corso del 2012 era di 1 809 EUR/tm, cioè superiore al valore normale, il che dimostra, a suo avviso, che poteva fare concorrenza ad altri importatori senza praticare dumping.
(49)
In tale importo medio sono tuttavia comprese le vendite all'importazione realizzate negli USA a prezzi molto elevati e alcune vendite all'importazione realizzate in Cina a prezzi decisamente più inferiori. Non è stato possibile includere in tale confronto le importazioni dagli Stati Uniti perché il livello dei prezzi estremamente elevato (fino a tre o quattro volte quello dei prezzi normali praticati sul mercato dell'Unione) ha sollevato dubbi sull'affidabilità di detti prezzi e/o del prodotto importato. Se la Delta volesse competere a livello di prezzi con le importazioni cinesi praticando un prezzo intorno ai 1 200 EUR/tm, risulterebbe quindi colpevole di dumping sul mercato dell'Unione.
4. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping
(50)
Alla luce di quanto sopra vi è il rischio di una reiterazione del dumping qualora le misure dovessero scadere. Gli EMD di tipo alcalino sono il tipo di prodotto fabbricato dalla Delta che verrebbe più probabilmente venduto nell'Unione qualora scadessero le misure in quanto questo tipo di prodotto era già stato esportato in passato dalla stessa società. La maggior parte dell'attuale domanda nell'Unione interessa inoltre gli EMD di tipo alcalino. L'inchiesta ha dimostrato che le vendite all'esportazione di EMD di tipo alcalino verso paesi come la Corea del Sud, la Cina e il Brasile erano state realizzate a prezzi di dumping, con margini di dumping compresi tra il 2 % e il 21 %.
(51)
La capacità produttiva inutilizzata della Delta rappresenta altresì un volume considerevole rispetto ai consumi dell'Unione durante il PIR. Se questa capacità venisse utilizzata per esportare verso l'Unione e competere a livello di prezzi con i produttori dell'Unione oppure con i principali esportatori dai paesi terzi, sussiste un rischio che tali esportazioni avvengano a prezzi di dumping.
D. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA DELL'UNIONE
(52)
Durante il PIR il prodotto simile è stato fabbricato nell'Unione da due produttori, la THA e la Cegasa, le quali hanno collaborato pienamente all'inchiesta. Nell'inchiesta iniziale la Cegasa, che a quel tempo non produceva per il libero mercato ma solo per uso vincolato, non era un denunziante e non aveva collaborato all'inchiesta pur non manifestando opposizione.
(53)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni una parte interessata ha messo in discussione l'ammissibilità della società Cegasa in qualità di richiedente nell'ambito del riesame in previsione della scadenza poiché essa non faceva parte dei denunzianti dell'inchiesta iniziale ed inoltre non produceva per il libero mercato cosicché all'epoca dei fatti non subiva alcun pregiudizio. L'argomentazione è stata respinta poiché la richiesta di riesame in previsione della scadenza deve essere presentata da o per conto dei produttori dell'Unione ma non necessariamente (unicamente) dai denunzianti originali.
(54)
In conformità all'articolo 4, paragrafo 1, e all'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base i due produttori dell'Unione rappresentano la produzione complessiva di EMD nell'Unione e costituiscono «l'industria dell'Unione».
(55)
Data la cooperazione dell'intera industria dell'Unione tutti gli indicatori di pregiudizio sono stati stabiliti a livello microeconomico ai fini dell'analisi del pregiudizio. A fini di riservatezza tutti i dati sono presentati in forma indicizzata o sotto forma di gamma.
E. SITUAZIONE NEL MERCATO DELL'UNIONE
1. Consumi nel mercato dell'Unione
(56)
Il consumo dell'Unione è stato determinato in base ai seguenti elementi: i) i volumi verificati delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione, ii) i volumi verificati delle importazioni dall'unico produttore sudafricano e iii) le importazioni da altri paesi secondo i dati Eurostat.
(57)
Il consumo di EMD dell'Unione è rimasto stabile tra il 2009 e il PIR. Nel 2010 e nel 2011 è aumentato per poi nel 2012 tornare ai livelli del 2009.
Tabella 1
2009
2010
2011
PIR
Indice (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Importazioni dal Sud Africa
2.1. Volume e quota di mercato
(58)
In seguito all'imposizione dei dazi le importazioni dal Sud Africa sono praticamente cessate.
Tabella 2
2009
2010
2011
PIR
Volume delle importazioni dal Sud Africa soggette alle misure
100
2
3
1
Quota di mercato delle importazioni dal Sud Africa soggette alle misure
100
2
4
1
2.2. Prezzi e sottoquotazione
(59)
Il quantitativo molto modesto di EMD dal Sud Africa venduti nell'Unione durante il PIR non ha determinato alcuna sottoquotazione dei prezzi dell'industria dell'Unione. In ragione del loro volume molto modesto tali vendite non possono tuttavia essere fatte pienamente valere al fine di trarre conclusioni significative.
(60)
È stato inoltre effettuato un confronto tra i prezzi degli EMD prodotti e venduti dall'industria dell'Unione e quelli degli EMD prodotti dal Sud Africa e venduti al resto del mondo nel quadro di due ipotesi: includendo o escludendo le vendite realizzate negli Stati Uniti. La seconda ipotesi è connessa alla particolare situazione del mercato statunitense, caratterizzato da prezzi molto elevati rispetto a quelli praticati dalla Delta per le esportazioni in altri paesi (si vedano i considerando precedenti).
(61)
Dal confronto è risultato che nel primo caso (includendo nell'analisi le vendite negli Stati Uniti) le vendite realizzate dal Sud Africa nel resto del mondo durante il PIR non avevano determinato sottoquotazione dei prezzi praticati dall'industria dell'Unione, mentre nel secondo caso (escludendo le vendite negli Stati Uniti) le stesse avevano determinato una sottoquotazione dei prezzi dell'industria dell'Unione. Escludendo le vendite all'esportazione negli Stati Uniti inoltre i prezzi all'esportazione praticati dalla Delta risultavano configurare un sottocosto rispetto ai prezzi dell'industria dell'Unione.
(62)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni l'industria dell'Unione ha ribadito che i prezzi praticati dalla Delta nei confronti degli Stati Uniti non erano rappresentativi della sua futura politica di prezzi nei confronti dell'Unione e che a causa di differenze strutturali tra il mercato dell'Unione e quello statunitense non si deve tener conto di tali prezzi. La Delta ha d'altro canto ribadito che per quanto riguarda gli EMD il mercato statunitense è un mercato maturo in cui i produttori interni e i gli importatori sono in libera concorrenza e vi operano molti utilizzatori, compresi quelli già presenti nell'Unione. Le vendite della Delta negli Stati Uniti non vanno pertanto escluse. La Delta ha inoltre ritenuto che ai fini di calcolo delle vendite sottocosto la Commissione non avrebbe dovuto utilizzare l'obiettivo di profitto conseguito dall'industria dell'Unione in assenza di importazioni oggetto di dumping nell'inchiesta iniziale.
(63)
Nel caso in oggetto, in cui le importazioni dal paese interessato sono praticamente cessate dopo l'imposizione delle misure iniziali, l'autorità inquirente è tenuta a condurre un'analisi previsionale basata su una serie di ipotesi adeguate, quali il probabile prezzo a cui la Delta venderebbe gli EMD nell'Unione qualora dovessero scadere le misure antidumping in vigore.
(64)
È incontestabile che ciascun mercato di EMD (USA, UE, Asia) sia diverso e che i produttori di EMD applichino differenti strategie di prezzo in funzione non solo dei propri costi di produzione ma anche della capacità produttiva del paese destinatario, della necessità di (ri)conquistare quote di mercato e delle condizioni di concorrenza a livello locale. È altresì incontestabile che la Delta stia vendendo gli EMD sul mercato statunitense a prezzi notevolmente superiori rispetto a quelli praticati su altri mercati. Si ritiene pertanto che in futuro i prezzi della Delta praticati nell'Unione non saranno determinati dai prezzi attualmente praticati nei confronti degli Stati Uniti ma dipenderanno dalle specifiche condizioni e realtà del mercato dell'Unione.
(65)
Nel documento di comunicazione delle conclusioni il valore normale calcolato è stato confrontato ai fini di calcolo del dumping solo con i prezzi di vendita degli EMD di tipo alcalino praticati dalla Delta sui vari mercati, mentre per il calcolo della sottoquotazione si è tenuto conto anche dei prezzi di vendita di un tipo EMD carbonio-zinco praticati da detta società. In seguito alla comunicazione delle conclusioni l'industria dell'Unione ha osservato che per il calcolo del dumping e del pregiudizio occorre tenere conto di tutte le vendite di EMD di tipo alcalino e di tipo carbonio-zinco realizzate dalla Delta. La Delta ha invece sostenuto che poiché la stragrande maggioranza del consumo dell'Unione e le esportazioni della Delta nell'Unione riguardano unicamente gli EMD di tipo alcalino, le vendite di EMD di tipo carbonio-zinco non vanno in nessun caso prese in considerazione.
(66)
La Commissione è giunta alla conclusione che entrambi i tipi di EMD vadano presi in considerazione sia per il calcolo del pregiudizio che per quello del dumping per i seguenti motivi principali. In primo luogo, come già indicato in precedenza, anche nell'Unione esiste un mercato e di conseguenza una domanda per gli EMD di tipo carbonio-zinco, benché inferiore a quella del mercato degli EMD di tipo alcalino, e tale mercato potrebbe rivelarsi di interesse anche per le esportazioni della Delta nell'Unione. In secondo luogo, gli EMD di tipo alcalino e di tipo carbonio-zinco sono fabbricati nello stesso impianto e nella stessa linea di produzione impiegando la stessa materia prima e lo stesso processo di produzione. A seconda della configurazione dei parametri per il processo di elettrolisi (densità di corrente, temperatura, concentrazione di elettroliti, ecc.), i produttori di EMD possono scegliere quale dei due tipi di EMG produrre. Risulta pertanto più adeguato calcolare la sottoquotazione confrontando i prezzi medi all'esportazione degli EMD della Delta (sia quelli di tipo alcalino che di tipo carbonio-zinco) con il prezzo medio di vendita degli EMD (di entrambi i tipi) dei produttori dell'Unione.
(67)
Per quanto concerne l'analisi delle vendite sottocosto la Commissione ha utilizzato come riferimento l'obiettivo di profitto conseguito dall'industria dell'Unione in assenza di importazioni oggetto di dumping nell'ambito dell'inchiesta iniziale, il quale corrisponde al profitto che un'industria ad alta intensità di capitale come quella della produzione di EMD si prefigge di conseguire in condizioni concorrenziali normali. L'adeguatezza dell'obiettivo di profitto è tuttavia irrilevante nel quadro del presente riesame in previsione della scadenza. La Commissione anzi riconosce che non si è verificata alcuna persistenza del dumping e quindi non si è nemmeno verificata una persistenza del pregiudizio a causa della sottoquotazione. L'analisi è pertanto di carattere previsionale ed è finalizzata a prevedere il rischio di reiterazione del pregiudizio in caso di un'eventuale reiterazione del dumping.
(68)
La Delta ha affermato che i costi incorsi dopo l'importazione risultano sottostimati dal momento che non è stato tenuto conto del costo della consegna del prodotto dal porto di Anversa ai clienti.
(69)
La Commissione ha tuttavia confrontato i prezzi franco fabbrica dell'industria dell'Unione con quelli degli esportatori a livello franco frontiera dell'Unione per cui i costi successivi all'importazione riguardano unicamente il trattamento e il controllo ma non i costi di trasporto. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
3. Importazioni da altri paesi terzi
(70)
La seguente tabella riporta l'andamento delle importazioni da altri paesi terzi nel periodo considerato, in termini di volume, di quota di mercato e del prezzo medio di dette importazioni.
Tabella 3
2009
2010
2011
PIR
Volume delle importazioni da altri paesi (tonnellate)
5 000-10 000
10 000-15 000
5 000-10 000
5 000-10 000
Indice 2009 = 100
100
113
92
88
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi
25 %-30 %
30 %-35 %
20 %-25 %
20 %-25 %
Volume delle importazioni da altri paesi (EUR)
10 m-15 m
15 m-20 m
10 m-15 m
10 m-15 m
Indice 2009 = 100
100
113
93
102
Prezzo delle importazioni (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Fonte: Eurostat
(71)
Il volume delle importazioni dagli altri paesi terzi è diminuito durante il periodo considerato. I prezzi di dette importazioni sono superiori al livello medio dei prezzi praticati durante il PIR dall'industria dell'Unione e dalla Delta su altri mercati esclusi gli Stati Uniti. Il valore di cui sopra pari a 1 809 EUR per tonnellata rappresenta una media di prezzi all'importazione tra loro molto diversi che vanno dai bassi prezzi all'importazione praticati dalla Cina a quelli molto elevati praticati dagli Stati Uniti. I livelli di prezzo all'importazione dagli Stati Uniti registrati sono nella fattispecie eccessivamente elevati rispetto ad altre fasce di prezzi praticati dai produttori dell'Unione, dalla Delta e da altri esportatori a un punto tale da non poter essere fatti pienamente valere ai fini dell'analisi. Tale media non può pertanto di per sé essere considerata come un prezzo di riferimento per le future importazioni dal Sud Africa. La Delta non sarebbe in concorrenza di prezzo con le importazioni dagli Stati Uniti bensì con i prezzi dell'industria dell'Unione.
4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(72)
A norma dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base sono stati esaminati tutti i fattori e gli indicatori economici pertinenti che incidono sulla situazione dell'industria dell'Unione nel periodo considerato.
a) Produzione
(73)
Tra il 2009 e il PIR la produzione dell'Unione è aumentata del 6 %. Più precisamente si è registrato un aumento di 7 punti percentuali tra il 2009 e il 2011, e una diminuzione di un punto durante il PIR.
Tabella 4
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
102
107
106
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame.
b) Capacità di produzione e utilizzo della capacità
(74)
La capacità di produzione dei produttori dell'Unione è aumentata del 9 % nel corso del periodo considerato soprattutto a causa di miglioramenti di lieve entità apportati al processo di produzione (ossia nessun investimento ingente in nuovi impianti o attrezzature).
(75)
Poiché l'incremento della capacità è stato maggiore rispetto all'incremento della produzione, l'utilizzo della capacità è diminuita di 3 punti percentuali.
Tabella 5
2009
2010
2011
PIR
Capacità di produzione
Indice 2009 = 100
100
103
108
109
Utilizzo della capacità
Indice 2009= 100
100
99
99
97
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame.
c) Rimanenze
(76)
Il volume delle rimanenze è rimasto stabile nel periodo considerato, è diminuito nel 2011 per poi ritornare ai livelli del 2009 durante il PIR.
Tabella 6
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
103
86
100
Fonte: risposte al questionario.
d) Volume delle vendite
(77)
Tra il 2009 e il PIR il volume delle vendite realizzate dall'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione è aumentato del 10 %. Nel 2011 è aumentato del 20 % rispetto al 2009 per poi diminuire bruscamente di 10 punti percentuali durante il PIR.
Tabella 7
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
103
120
110
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame.
e) Quota di mercato
(78)
Tra il 2009 e il PIR i produttori dell'Unione hanno ampliato la propria quota di mercato di 10 punti percentuali. Tale aumento della quota di mercato è dovuto alla diminuzione della quota di mercato delle importazioni nell'Unione.
Tabella 8
2009
2010
2011
PIR
Quota di mercato dell'industria dell'Unione
65 %-70 %
65 %-70 %
75 %-80 %
75 %-80 %
Indice 2009 = 100
100
101
111
110
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame.
f) Crescita
(79)
Il consumo nell'Unione è rimasto stabile tra il 2009 e il PIR come indicato sopra nella tabella 1. Tutti gli altri indicatori non mostrano una crescita significativa nel mercato dell'Unione per quanto riguarda il prodotto oggetto del riesame.
g) Occupazione
(80)
Tra il 2009 e il PIR il livello occupazionale dell'industria dell'Unione ha registrato un calo di 9 punti percentuali.
Tabella 9
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
91
90
91
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame.
h) Produttività
(81)
Nel periodo considerato la produttività della manodopera dell'industria dell'Unione, misurata in termini di produzione annua (in tonnellate) per addetto, è aumentata del 18 %, il che indica che la produzione è aumentata del 6 % mentre i livelli occupazionali sono diminuiti del 9 %. Tale situazione è particolarmente evidente nel 2011, anno in cui la produzione è aumentata mentre il livello occupazionale è continuato a diminuire e la produttività era superiore di 20 punti percentuali rispetto al 2009.
Tabella 10
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
112
120
118
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame.
i) Fattori che incidono sui prezzi di vendita
(82)
Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione ad acquirenti indipendenti è diminuito dell'11 % tra il 2009 e il PIR.
Tabella 11
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
95
93
89
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame.
j) Entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping
(83)
Poiché le importazioni dal Sud Africa sono praticamente cessate dopo l'imposizione delle misure antidumping in vigore, non è possibile valutare l'entità dei margini di dumping. Alla luce degli indicatori economici fondamentali di cui sopra e nel seguito l'industria dell'Unione risulta tuttavia versare ancora in una situazione fragile e vulnerabile.
k) Salari
(84)
Sebbene il costo totale del lavoro sia diminuito, il costo medio della manodopera è aumentato nel corso del periodo considerato a causa della riduzione della forza lavoro complessiva.
Tabella 12
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
102
103
103
Fonte: risposte al questionario.
l) Redditività e utile sul capitale investito
(85)
Nel periodo considerato la redditività delle vendite del prodotto simile sul mercato dell'Unione ad acquirenti indipendenti realizzate dall'industria dell'Unione, espressa in percentuale di vendite nette, si è dimezzata nel periodo compreso tra il 2009 e il PIR. La redditività durante il PIR è significativamente inferiore all'obiettivo di profitto stabilito nell'inchiesta iniziale e pari al livello di profitto realizzato dall'industria dell'Unione in assenza di dumping pregiudizievole.
(86)
L'utile sul capitale investito, espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito in linee generali lo stesso andamento della redditività.
Tabella 13
2009
2010
2011
PIR
Redditività dell'industria dell'Unione
5 %-10 %
5 %-10 %
5 %-10 %
0 %-5 %
Indice 2009 = 100
100
63
63
50
Utile sul capitale investito (in % del valore contabile netto degli investimenti)
15 %-20 %
5 %-10 %
10 %-15 %
5 %-10 %
Indice 2009 = 100
100
64
84
51
Fonte: risposte al questionario.
m) Flusso di cassa e capacità di raccolta capitali
(87)
Il flusso di cassa derivante da attività operative è diminuito in misura notevole nel periodo considerato pur rimanendo positivo ad eccezione dell'anno 2010.
Tabella 14
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
-34
71
10
Fonte: risposte al questionario.
(88)
Sebbene non vi siano indicazioni su eventuali difficoltà riscontrabili dall'industria dell'Unione qualora avesse tentato di raccogliere capitali, non sono stati registrati investimenti significativi durante il periodo considerato per cui l'industria dell'Unione non risulta essere stata messa alla prova.
n) Investimenti
(89)
Nel periodo compreso tra il 2009 e il PIR gli investimenti annui dei produttori dell'Unione a favore della produzione del prodotto simile si sono dimezzati. Più precisamente, essi sono diminuiti nel 2010 per poi aumentare nel 2011 ed infine diminuire durante il PIR. Il forte calo degli investimenti osservato tra il 2011 e il PIR può essere in parte dovuto al fatto che durante il periodo considerato l'industria dell'Unione aveva già realizzato i principali investimenti necessari previsti.
Tabella 15
2009
2010
2011
PIR
Indice 2009 = 100
100
45
115
52
Fonte: risposte al questionario.
5. Conclusioni relative alla situazione dell'industria dell'Unione
(90)
Dall'analisi degli indicatori economici risulta un aumento della produzione e delle vendite dell'industria dell'Unione nel periodo considerato. L'aumento in termini di quantità rilevato, di per sé non significativo, va tuttavia visto nel quadro dell'aumento della capacità produttiva e della flessione dei prezzi di vendita che hanno condotto alla contrazione dell'utilizzo della capacità dei produttori dell'Unione e del prezzo di vendita unitario rispettivamente di 3 e 11 punti percentuali.
(91)
La situazione economica dell'industria dell'Unione ha nel contempo registrato un peggioramento in termini di redditività, utile sul capitale investito, occupazione e flusso di cassa. La redditività, un importante indicatore della situazione dell'industria dell'Unione, risulta in particolar modo ancora molto inferiore all'obiettivo di profitto stabilito nell'inchiesta iniziale. L'industria dell'Unione non si è ancora pienamente ripresa dagli effetti prodotti da precedenti pratiche di dumping, risulta ancora fragile e pertanto molto vulnerabile a qualsiasi reiterazione di importazioni oggetto di dumping. Nel corso degli anni i prezzi medi di vendita hanno registrato una diminuzione e con ogni probabilità continueranno a diminuire qualora abbiano di nuovo luogo importazioni oggetto di dumping provenienti dal Sud Africa, le quali acuirebbero così la situazione già fragile dell'industria dell'Unione.
(92)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni alcune parti interessate hanno affermato che l'attuale situazione fragile e vulnerabile dell'industria dell'Unione non era dovuta ad importazioni oggetto di dumping dal Sud Africa o agli effetti di precedenti pratiche di dumping.
(93)
Esse hanno fatto notare che le tendenze degli indicatori economici fondamentali di cui sopra hanno riguardato un periodo (dal 2009 alla fine del PIR) in cui: (i) le misure antidumping iniziali erano già in vigore da un po' di tempo; (ii) le importazioni dal Sud Africa erano praticamente cessate; e (iii) un nuovo operatore (la Cegasa) era entrato nel libero mercato dell'Unione. Le parti interessate hanno analizzato separatamente anziché congiuntamente gli indicatori economici di ciascuno dei due produttori dell'Unione e hanno concluso che l'industria dell'Unione versa in una situazione difficile a causa della recente concorrenza interna tra gli unici due produttori dell'Unione presenti sul mercato.
(94)
Tali parti interessate hanno nella fattispecie affermato che la Commissione non aveva riconosciuto i cambiamenti fondamentali avvenuti all'interno dell'Unione a partire dal 2009. Esse hanno osservato che in seguito all'imposizione delle misure antidumping in vigore gli indicatori economici relativi all'iniziale e unico denunziante (la THA) avevano registrato un notevole miglioramento, eliminando in tal modo tutti gli effetti negativi delle pratiche di dumping verificatesi in passato. Successivamente, l'altro produttore dell'Unione, la Cegasa, che in precedenza fabbricava EMD destinati solo a uso vincolato, ha delocalizzato i propri impianti di produzioni di batterie al di fuori dell'Unione. La Cegasa ha di conseguenza immesso sul libero mercato un quantitativo significativo di EMD a basso prezzo, entrando quindi in concorrenza con l'unico altro produttore dell'Unione ed esercitando una forte pressione al ribasso sui prezzi, sull'utilizzo della capacità e sulla redditività.
(95)
Nel documento di comunicazione delle conclusioni la Commissione aveva già riconosciuto il cambiamento di assetto dell'industria dell'Unione rispetto all'inchiesta iniziale. Tale cambiamento si è rivelato un'evoluzione positiva segno di un mercato aperto e di un maggiore livello concorrenziale tra i vari operatori nell'ambito delle importazioni.
(96)
La Commissione concorda inoltre che in tali circostanze e soprattutto in assenza di importazioni dal Sud Africa l'attuale stato dell'industria dell'Unione non può essere dovuto al dumping operato dal Sud Africa né va etichettato come «persistenza del pregiudizio».
(97)
La Commissione ha esaminato le tendenze aggregate dei due produttori dell'Unione dal 2009 e ha concluso che i principali indicatori economici non sono favorevoli e che l'industria dell'Unione è fragile e vulnerabile. È evidente che in assenza di importazioni dal Sud Africa la causa non può risiedere nelle pratiche di dumping della Delta. In un riesame in previsione della scadenza incentrato sul rischio di reiterazione del dumping e del pregiudizio in caso di scadenza delle misure, il dumping, il pregiudizio e il nesso di causalità durante il PIR non sono tuttavia i fattori determinanti dell'analisi.
(98)
La Commissione conclude che l'industria dell'Unione versa ancora in una situazione fragile e vulnerabile, e la sua redditività è ben lontana dai livelli prevedibili per tale industria ad alta intensità di capitale. Un confronto con l'inchiesta iniziale può essere accordato soltanto per un produttore dell'Unione poiché il secondo non aveva realizzato in quel momento vendite sul libero mercato dell'Unione. Per tale produttore dell'Unione i profitti conseguiti durante il PIR sono stati nettamente inferiori a quelli constatati nell'ambito dell'inchiesta iniziale in assenza di importazioni in dumping.
F. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Incidenza del volume previsto delle importazioni ed effetti sui prezzi in caso di scadenza delle misure
(99)
L'unico produttore di EMD noto del Sud Africa (Delta) dispone di una capacità produttiva inutilizzata e di un potenziale di ripresa delle esportazioni nel mercato dell'Unione notevoli. Durante il periodo iniziale considerato (dal 2002 al 2005/2006) la quota di mercato detenuta dalla società Delta aveva registrato un forte aumento, passando da circa 30-40 % al 60-70 %. La Delta ha quindi già mostrato di essere in grado di aumentare rapidamente i volumi delle esportazioni nell'Unione.
(100)
Durante il PIR i prezzi CIF all'esportazione della Delta praticati nei confronti degli altri mercati, ad eccezione degli Stati Uniti, e riguardanti tutti i tipi di EMD, erano inferiori ai prezzi dell'industria dell'Unione, i quali sono stati spiazzati da tali prezzi. Prezzi più bassi su altri mercati potrebbero incentivare la Delta a indirizzare tali esportazioni al mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure.
(101)
Data la capacità inutilizzata rilevata durante l'inchiesta e la saturazione degli altri mercati di esportazione associata all'interesse che presenta il mercato dell'Unione, la Delta tenterebbe con ogni probabilità di recuperare la sua quota di mercato sostanziale nell'Unione persa in seguito all'imposizione delle misure in vigore. Per riguadagnare la quota di mercato la Delta dovrebbe, come già riferito sopra, esportare a prezzi di dumping. In mancanza di dazi antidumping sulle importazioni di EMD originari del Sud Africa l'eventuale aumento dei volumi delle importazioni oggetto di dumping eserciterebbe di conseguenza una pressione ancora più forte sui prezzi dell'industria dell'Unione e arrecherebbe un pregiudizio notevole.
2. Conclusioni sul rischio di reiterazione del pregiudizio
(102)
L'abrogazione delle misure comporterebbe con ogni probabilità una reiterazione delle importazioni oggetto di dumping dal Sud Africa, che si tradurrebbe in una pressione al ribasso sui prezzi dell'industria dell'Unione e in un aggravamento della situazione economica. L'abrogazione delle misure nei confronti del Sud Africa comporterebbe quindi una reiterazione del pregiudizio quale conseguenza dell'eventuale peggioramento della già fragile e vulnerabile situazione in cui risulta versare l'industria dell'Unione.
G. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Introduzione
(103)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base la Commissione ha esaminato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore nei confronti del Sud Africa fosse contrario all'interesse generale dell'Unione. L'interesse dell'Unione è stato determinato in base a una valutazione degli interessi delle varie parti in causa.
(104)
In applicazione dell'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni.
(105)
Nell'inchiesta iniziale si era ritenuto che prendere le misure in oggetto non risultasse contrario all'interesse dell'Unione. Poiché condotta in forma di riesame, la presente inchiesta analizza una situazione in cui sono già in vigore misure antidumping, il che consente di valutare gli impatti negativi indebiti delle attuali misure antidumping sulle parti interessate.
(106)
Nonostante le conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping pregiudizievole la Commissione ha esaminato l'eventuale sussistenza di validi motivi che indurrebbero a concludere che il mantenimento delle misure nei confronti delle importazioni di EMD originari del Sud Africa non sia nell'interesse dell'Unione.
2. Interesse dell'industria dell'Unione e degli altri produttori dell'Unione
(107)
Sebbene le misure antidumping in vigore abbiano impedito l'arrivo nell'Unione di importazioni oggetto di dumping, l'industria dell'Unione versa ancora in una situazione fragile e vulnerabile, come confermato dall'andamento negativo di alcuni principali indicatori di pregiudizio.
(108)
In caso di scadenza delle misure si prevede che l'attuale situazione dell'industria dell'Unione continui a deteriorarsi ulteriormente a causa dell'eventuale afflusso di ingenti volumi di importazioni oggetto di dumping dal Sud Africa. Tale afflusso potrebbe comportare, tra l'altro, una perdita di quote di mercato, un calo del prezzo di vendita, una diminuzione dell'utilizzo della capacità e, in generale, un grave deterioramento della situazione finanziaria dell'industria dell'Unione.
(109)
Risulta pertanto chiaro che mantenere le misure antidumping nei confronti del Sud Africa non sia contrario all'interesse dell'industria dell'Unione.
3. Interesse degli importatori
(110)
Nell'inchiesta iniziale era stato accertato che l'imposizione delle misure non avrebbe prodotto gravi effetti negativi sulla situazione degli importatori dell'Unione. Nessun operatore commerciale/importatore ha collaborato all'attuale inchiesta. Dal momento che non esistono elementi atti a provare che le misure in vigore abbiano influito in maniera rilevante sugli importatori, si può ritenere che il mantenimento delle misure non inciderà in maniera significativa sugli importatori dell'Unione.
4. Interesse degli utilizzatori
(111)
Sono stati contattati tutti gli utilizzatori di EMD (impiegati dai produttori di batterie come materia prima) noti dell'Unione. Sono pervenute risposte da due società appartenenti allo stesso gruppo multinazionale. Nell'inchiesta iniziale altri due produttori di batterie avevano collaborato opponendosi all'imposizione delle misure.
(112)
L'utilizzatore che ha collaborato all'inchiesta ha spiegato la difficile situazione economica in cui versano i produttori di batterie dell'Unione a causa della pressione al ribasso esercitata sui prezzi dai loro principali clienti (dettaglianti) e il conseguente rischio di perdita di posti di lavoro. Esso non ha tuttavia potuto fornire alcuna spiegazione o argomentazione circa la misura e i motivi per cui la cessazione delle misure nei confronti delle importazioni di EMD dal Sud Africa migliorerebbe la situazione.
(113)
Gli EMD rappresentano solo il 10-15 % del costo totale della produzione di batterie. Tale quota ha registrato una diminuzione rispetto all'inchiesta iniziale. Inoltre, in seguito all'imposizione delle misure il prezzo medio di vendita degli EMD nell'Unione è in realtà diminuito. Non sono state effettivamente fornite prove del fatto che il mantenimento delle misure in vigore avrebbe ripercussioni significative sui costi di produzione di batterie sostenuti dai produttori.
(114)
In mancanza di tali elementi di prova la Commissione ritiene che il mantenimento delle misure non inciderebbe indebitamente sugli utilizzatori di EMD.
(115)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni lo stesso utilizzatore ha contestato la valutazione della situazione da parte della Commissione e ha osservato che in seguito all'imposizione delle misure è venuta meno una fonte di EMD di buona qualità, i prezzi della produzione di EMD sono aumentati e, anche se questi rappresentano solo il 10-15 % dei costi di produzione, l'impatto sulla già modesta redditività dei produttori di batterie dell'Unione è notevole.
(116)
Nonostante l'argomentazione gli elementi di prova contenuti nel fascicolo indicano che la scelta dell'utilizzatore di non servirsi degli EMD della Delta non era connessa all'istituzione dei dazi antidumping e che la minaccia nei confronti della redditività e dei posti di lavoro dell'utilizzatore non risiede nell'aumento dei prezzi degli EMD bensì nella pressione al ribasso sui prezzi esercitata dai loro principali clienti (distributori multinazionali dotati di un notevole potere d'acquisto) e dai produttori cinesi di batterie.
(117)
Lo stesso utilizzatore di EMD ha osservato che le misure non vanno mantenute poiché l'inchiesta ha accertato l'assenza di dumping nei confronti dell'Unione durante il PIR e di alcun rischio di reiterazione del dumping sarebbe modesta perché la quota di mercato della Delta qualora tutta la sua capacità produttiva inutilizzata venisse diretta verso l'Unione.
(118)
Tale argomentazione è stata respinta in quanto la potenziale quota di mercato della Delta sarebbe evidentemente considerevole e dette esportazioni verso l'Unione verrebbero probabilmente realizzate a prezzi di dumping.
5. Sviluppi futuri
(119)
Nella domanda di riesame in previsione della scadenza i denunzianti hanno affermato che in caso di un futuro aumento della domanda di auto elettriche nell'Unione si verificherà un aumento a monte della domanda di EMD, considerati la materia prima più frequentemente impiegata nella produzione di litio-ossido di manganese (LOM) che a sua volta agisce da materiale catodico per le batterie agli ioni di litio (BIL) ricaricabili impiegate in molti modelli di veicoli elettrici. Essi sostengono che, qualora si verifichi di nuovo un pregiudizio decorrente da importazioni dal Sud Africa, l'industria dell'Unione di EMD potrebbe venir meno e non essere quindi in grado di sopperire al fabbisogno di tale eventuale domanda di nuove tecnologie.
(120)
L'inchiesta non ha riscontrato elementi di prova risolutivi a sostegno o meno dell'argomentazione secondo cui qualsiasi futura evoluzione del settore delle auto elettriche produrrebbe ripercussioni di rilievo sull'industria degli EMD e sulla loro domanda. È tuttavia noto che l'industria dell'Unione sta testando la fattibilità della fabbricazione di LMO per mezzo di EMD, la capacità di acquisizione del know-how e delle attrezzature necessarie per la produzione in futuro, e sta altresì partecipando ad una serie di progetti finanziati dall'Unione relativi alla ricerca e allo sviluppo di batterie agli ioni di litio.
(121)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni detta questione è stata brevemente menzionata da alcune delle parti interessate ma anche in questo caso non sono stati forniti elementi di prova decisivi sul possibile impatto di futuri sviluppi nel settore delle auto elettriche nell'Unione e/o in altri mercati sul prodotto interessato.
6. Conclusione sull'interesse dell'Unione
(122)
Dati gli elementi di prova di cui sopra non risultano sussistere motivi convincenti contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping.
(123)
A norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base le misure antidumping applicabili alle importazioni di alcuni tipi di biossidi di manganese elettrolitici originari del Sud Africa vanno pertanto mantenute per un periodo supplementare di cinque anni,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È imposto un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di biossidi di manganese elettrolitici (vale a dire, biossidi di manganese ottenuti mediante un processo elettrolitico), non sottoposti a successivo trattamento termico, attualmente classificati al codice NC ex 2820 10 00 (codice TARIC 2820100010), originari del Sud Africa.
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo applicabili al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti delle società sotto elencate sono le seguenti:
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Tutte le altre società
17,1 %
A999
3. Salvo altrimenti disposto si applicano le norme vigenti in tema di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 24 febbraio 2014