PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1343/2013 DEL CONSIGLIO
del 12 dicembre 2013
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di perossisolfati (persolfati) originari della Repubblica popolare cinese a seguito di un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, e l’articolo 11, paragrafi 2, 5 e 6,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea, dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Il regolamento (CE) n. 1184/2007 del Consiglio (2) ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di persolfati originari della Repubblica popolare cinese («RPC»), degli Stati Uniti d’America e di Taiwan («inchiesta iniziale» e «misure iniziali»). Le misure relative alla RPC hanno assunto la forma di un dazio ad valorem del 71,8 % per tutte le società, ad eccezione di due produttori esportatori cinesi ai quali sono state concesse aliquote del dazio individuali.
2. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(2)
Il 10 ottobre 2012 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea («avviso di apertura») (3), l’apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di persolfati originari della RPC.
(3)
Il riesame è stato avviato in seguito a una domanda debitamente motivata, presentata da due produttori europei, RheinPerChemie GmbH&Co. KG e United Initiators GmbH&Co. KG («richiedenti»), che rappresentano il 100 % della produzione totale di persolfati dell’Unione.
(4)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure potrebbe comportare la reiterazione del dumping e del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
3. Inchiesta
3.1. Periodo dell’inchiesta di riesame e periodo in esame
(5)
L’inchiesta sul persistere o sulla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo tra il 1o ottobre 2011 e il 30 settembre 2012 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e la fine del PIR («periodo in esame»).
3.2. Parti interessate dall’inchiesta
(6)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame in previsione della scadenza i richiedenti, i produttori esportatori della RPC, gli importatori indipendenti e gli utilizzatori notoriamente interessati, i produttori dei potenziali paesi di riferimento e i rappresentanti della RPC. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(7)
Visto il numero potenzialmente elevato di produttori esportatori della RPC e di importatori indipendenti dell’Unione coinvolti nell’inchiesta, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti di cui sopra sono state invitate, in conformità all’articolo 17 del regolamento di base, a manifestarsi entro 15 giorni dalla pubblicazione dell’avviso di apertura e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(8)
Nessuno degli importatori si è manifestato.
(9)
Solo un produttore esportatore della RPC ha risposto al questionario. Non è stato quindi necessario selezionare un campione di produttori esportatori.
(10)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a quelle che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Hanno risposto al questionario due produttori dell’Unione, un produttore esportatore della RPC e un produttore della Turchia, considerata un potenziale paese di riferimento.
(11)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell’Unione
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Germania
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Germania
b)
Produttore esportatore nella RPC
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai (4)
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(12)
Il prodotto in esame è lo stesso prodotto oggetto dell’inchiesta iniziale, vale a dire perossisolfati (persolfati), compreso il perossimonosolfato solfato di potassio («prodotto in esame»), attualmente classificabile ai codici NC 2833 40 00 ed ex 2842 90 80.
(13)
Il prodotto in esame viene impiegato come iniziatore di reazione o come agente ossidante in un certo numero di applicazioni: ad esempio, è usato come iniziatore di polimerizzazione nella produzione di polimeri, come agente di incisione nella produzione di schede di circuiti stampati, nella cosmesi dei capelli, nella sbozzimatura dei tessuti, nella fabbricazione della carta, come detergente per dentiere e come disinfettante.
(14)
L’inchiesta ha confermato che, come era risultato dall’inchiesta iniziale, il prodotto in esame e quello fabbricato e venduto sul mercato nazionale della RPC nonché quello fabbricato e venduto sul mercato dell’UE dai produttori dell’Unione hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi utilizzi di base e sono quindi considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni generali
(15)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, si è esaminato se erano in atto pratiche di dumping e se sussisteva il rischio del persistere o della reiterazione del dumping a seguito dell’eventuale scadenza delle misure in vigore su alcune importazioni dalla RPC.
(16)
Come spiegato al considerando 9, all’inchiesta ha collaborato un solo produttore esportatore cinese, il quale non ha esportato il prodotto in esame verso l’Unione durante il PIR. Come viene indicato al considerando 22 e spiegato dettagliatamente ai considerando da 51 a 53, l’inchiesta ha dimostrato che quasi tutte le importazioni dalla RPC durante il PIR sono state realizzate da un esportatore che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale e che non è oggetto del presente riesame. In questo caso non è stato pertanto possibile effettuare l’analisi del dumping.
2. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(17)
Per valutare il rischio di reiterazione del dumping sono stati presi in considerazione le informazioni fornite dal produttore esportatore cinese che ha collaborato, le informazioni raccolte in conformità all’articolo 18 del regolamento di base e i dati disponibili relativi ai produttori esportatori che non hanno collaborato. I dati disponibili sono stati individuati nella domanda di riesame in previsione della scadenza, nelle informazioni pubblicate nel quadro di un riesame in previsione della scadenza avviato nel marzo 2013 dagli Stati Uniti d’America (USA) (5), nelle statistiche a disposizione della Commissione, vale a dire i dati mensili trasmessi dagli Stati membri a norma dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base («la banca dati costituita a norma dell’articolo 14, paragrafo 6»), e i dati di Eurostat sulle importazioni.
a) Prezzi e volume delle importazioni nell’Unione dalla RPC e da altri paesi terzi
(18)
Dai dati disponibili ai fini dell’inchiesta è emerso che quasi tutte le importazioni dalla RPC durante il PIR sono state realizzate da un esportatore cinese che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale (6). Tali importazioni non sono pertanto soggette a misure antidumping. Durante lo stesso periodo i prezzi di tali importazioni sono rimasti inferiori ai prezzi dell’industria dell’Unione.
(19)
Pur essendo aumentati del 29 % nel periodo in esame, i prezzi delle importazioni cinesi verso l’Unione erano ancora ridotti e notevolmente inferiori al prezzo dell’industria dell’Unione durante il PIR. Anche i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione sul mercato dell’UE sono aumentati, ma a un tasso meno elevato, pari al 7 %.
(20)
L’unico produttore esportatore cinese che ha collaborato ed è soggetto alle misure antidumping in vigore non ha esportato il prodotto in esame verso l’Unione durante il PIR. L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che esso ha esportato a prezzi di dumping sui mercati dei paesi terzi e che i suoi prezzi erano persino inferiori a quelli delle attuali importazioni dalla RPC nel mercato dell’Unione. Questo indica che gli esportatori cinesi continuano a esercitare pratiche di dumping e che i loro prezzi sono bassi.
(21)
Il mercato dell’Unione è costituito essenzialmente da importazioni provenienti da tre paesi: la Cina, la Turchia e gli Stati Uniti, ciascuno dei quali rappresenta tra l’8 % e il 10 % della sua quota di mercato, più due produttori dell’Unione, con una quota di mercato compresa tra il 65 % e il 75 %. L’inchiesta ha dimostrato che gli Stati Uniti hanno continuato a essere presenti nel mercato dell’Unione e hanno rappresentato circa un terzo delle importazioni totali durante il PIR. I prezzi delle importazioni statunitensi sono stati in media superiori del 10 % ai prezzi all’importazione dalla RPC. Questa constatazione, combinata con l’undercutting dei prezzi dell’industria dell’Unione, indica che le importazioni cinesi hanno continuato a esercitare una pressione al ribasso sui prezzi di vendita nell’Unione.
(22)
Come indicato al considerando 18, le importazioni cinesi durante il PIR sono state realizzate da un esportatore che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale. Tra il 2009 e il PIR, il volume di tali importazioni è cresciuto del 24 % e la corrispondente quota di mercato è passata dall’8 % al 9,6 % del consumo totale dell’Unione nel corso dello stesso periodo.
(23)
È opportuno ricordare che dal 1995 al 2001 sono state istituite misure antidumping nei confronti delle importazioni di persolfati dalla RPC. Quando queste misure sono state abrogate, il volume delle importazioni dalla RPC è aumentato, passando da meno di 200 tonnellate nel 2001 a oltre 4 000 tonnellate nel 2003 ed è più che raddoppiato giungendo a circa 9 000 tonnellate nel 2006. In altri termini, le importazioni cinesi in pochi anni hanno rappresentato oltre il 20 % del mercato dell’Unione. Nel periodo 2003-2006, mentre i consumi sono aumentati del 7 %, la quota di mercato cinese è raddoppiata. Questo dimostra che gli esportatori cinesi sono in grado di acquisire una notevole quota del mercato dell’Unione in assenza di misure antidumping.
(24)
Alla luce dei fatti e delle considerazioni di cui sopra, in particolare la reazione cinese all’abrogazione delle misure nel mercato dell’Unione nel 2001, il livello dei prezzi cinesi durante il PIR e il persistere delle pratiche di dumping sui mercati dei paesi terzi, si ritiene probabile che nel breve periodo le importazioni cinesi a basso prezzo verso il mercato dell’Unione riprenderebbero in quantità rilevanti, qualora le misure venissero abrogate.
b) Politica dei prezzi dei produttori cinesi in altri mercati di esportazione
(25)
Come indicato al considerando 16, la società cinese che ha collaborato non ha effettuato esportazioni verso l’Unione durante il PIR, perciò non è stato possibile confrontare i valori normali di tale società nel mercato nazionale con i prezzi all’esportazione verso l’Unione. Si è tuttavia valutato, come indicato al considerando 24, se le sue esportazioni verso i paesi terzi sono avvenute a prezzi di dumping durante il PIR. Poiché alla società è stato concesso il TEM durante l’inchiesta iniziale, i valori normali sono stati stabiliti sulla base dei suoi dati.
(26)
Per i tre tipi di prodotto in esame le cui vendite sul mercato nazionale sono state rappresentative ed effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, la media dei valori normali è stata stabilita sulla base dei prezzi pagati da acquirenti indipendenti sul mercato nazionale. Per un tipo di prodotto il valore normale ha dovuto essere calcolato in base al costo di produzione in conformità all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base. Per determinare il valore normale di tale tipo sono stati utilizzati i costi di fabbricazione della società, le spese generali, amministrative e di vendita e il profitto realizzato sulle vendite sul mercato nazionale effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, conformemente all’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base.
(27)
Il confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione verso paesi terzi, a livello franco fabbrica, effettuato sulla base dei dati verificati comunicati ha mostrato una media ponderata del margine di dumping pari al 9,4 %.
(28)
Per quanto riguarda la politica dei prezzi, il fatto che in India e negli Stati Uniti siano in vigore misure antidumping è inoltre una chiara indicazione delle pratiche di dumping dei produttori esportatori cinesi in altri mercati.
c) Attrattiva del mercato dell’Unione
(29)
Dall’inchiesta è emerso che la società cinese che ha collaborato ha esportato verso un’ampia gamma di paesi terzi quali Brasile, Indonesia, Malaysia, Sudafrica, Corea del Sud, Taiwan, Thailandia e Emirati arabi uniti. I prezzi all’esportazione verso mercati terzi della società cinese che ha collaborato sono stati pertanto confrontati al livello dei prezzi di vendita dell’industria dell’Unione e del prezzo all’importazione dalla RPC durante il PIR sul mercato dell’Unione. Il confronto ha dimostrato che l’esportatore cinese che ha collaborato praticava prezzi notevolmente inferiori, fino al 40 %, ai prezzi dell’industria dell’Unione durante il PIR.
(30)
Tale analisi mostra, da un lato, che il mercato dell’Unione ha prezzi più elevati che lo rendono molto attrattivo e, dall’altro, che i prezzi offerti dall’altro esportatore cinese sono inferiori agli attuali prezzi all’importazione cinesi sul mercato dell’Unione.
(31)
Va inoltre osservato che i valori normali della società che ha collaborato sono stati in genere inferiori ai prezzi di vendita dell’industria dell’Unione durante il PIR. Questo conferma l’attrattiva del mercato dell’Unione, poiché consentirebbe chiaramente di trarre maggiori profitti ai produttori cinesi. Il basso livello dei prezzi in Cina non sembra basarsi su motivi diversi da una capacità abbondante e una ricca offerta del prodotto in esame.
(32)
Come indicato al considerando 28, i mercati di alcuni paesi terzi, quali gli Stati Uniti e l’India, sono diventati meno attrattivi per gli esportatori cinesi a causa delle misure antidumping in vigore. Si è inoltre riscontrato che, in termini relativi, i mercati degli altri paesi terzi operano a livelli di prezzo inferiori a quelli del mercato dell’Unione. Per quanto riguarda i mercati di altri paesi terzi, che non applicano misure, questi sono già riforniti dalle società presenti in tali mercati, pertanto le capacità inutilizzate della RPC verrebbero probabilmente utilizzate per le esportazioni verso il mercato dell’Unione.
(33)
Sulla base di quanto precede, si prevede che, qualora le misure fossero abrogate, le importazioni cinesi riprenderebbero in volumi più ingenti, esercitando una maggiore pressione sui prezzi del mercato dell’Unione.
d) Capacità di produzione e capacità eccedente disponibili per le esportazioni
(34)
Conformemente all’articolo 18 del regolamento di base, in assenza di ulteriori informazioni, l’analisi della capacità inutilizzata della RPC si è basata sui dati disponibili, vale a dire le scarse informazioni fornite dal produttore esportatore cinese che ha collaborato in merito alla situazione del mercato nella RPC e dall’industria dell’Unione, le informazioni disponibili al pubblico relative a cinque principali produttori individuati nella RPC e i dati raccolti nella fase di apertura dell’inchiesta. Le informazioni pervenute da queste fonti sono risultate coerenti.
(35)
Sulla base di tali informazioni, si presume che nella RPC siano disponibili oltre 100 000 t di capacità di produzione, pari a circa il triplo del volume del consumo dell’Unione durante il PIR.
(36)
In base al tasso di utilizzo degli impianti da parte del produttore che ha collaborato, si è concluso che nella RPC sono disponibili capacità potenzialmente significative che potrebbero essere impiegate per aumentare la produzione e riorientarla verso il mercato dell’Unione qualora si lasciassero scadere le misure antidumping.
e) Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(37)
In considerazione di quanto precede si è ritenuto che sussista un rischio di reiterazione del dumping, se si lasciassero scadere le misure in vigore. In particolare, il livello dei valori normali stabiliti in Cina, le pratiche di dumping attuate nei mercati di paesi terzi dal produttore che ha collaborato, le misure antidumping in vigore nei confronti degli esportatori cinesi in India e negli Stati Uniti, l’attrattiva del mercato dell’Unione rispetto ad altri mercati e la disponibilità di significative capacità di produzione nella RPC indicano un rischio di reiterazione del dumping in caso di abrogazione delle misure in vigore.
D. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Definizione dell’industria dell’Unione
(38)
La presente inchiesta ha confermato che i persolfati sono fabbricati solo da due produttori dell’Unione. Essi rappresentano il 100 % della produzione totale dell’Unione durante il PIR. Entrambi i produttori hanno sostenuto la domanda di riesame e hanno collaborato all’inchiesta.
(39)
Tali società costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e saranno di seguito denominate «industria dell’Unione».
2. Osservazione preliminare
(40)
Al fine di tutelare la riservatezza in conformità all’articolo 19 del regolamento di base, i dati relativi ai due produttori dell’Unione sono presentati in forma indicizzata o nell’ambito di una gamma variabile.
(41)
Le informazioni sulle importazioni sono state analizzate a livello di codici NC per i tre tipi principali di prodotto simile, il persolfato di ammonio, il persolfato di sodio, il persolfato di potassio, e a livello di codici TARIC per il quarto tipo, perossimonosolfato di potassio. L’analisi delle importazioni è stata integrata dai dati raccolti a norma dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
3. Consumo dell’Unione
(42)
Il consumo dell’Unione è stato stabilito in base al volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’UE e ai dati sulle importazioni forniti da Eurostat, a livello di codici NC e di codici TARIC.
(43)
Il consumo dell’Unione durante il PIR è stato di poco superiore rispetto all’inizio del periodo in esame. Tra il 2009 e il 2010 si è osservato un aumento del 22 %, ma in seguito il consumo è diminuito a ritmo costante del 18 % circa.
Tabella 1
Consumo
2009
2010
2011
PIR
Consumo (in t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indice (2009 = 100)
100
122
114
103
Fonte: risposte al questionario, Eurostat, banca dati costituita a norma dell’articolo 14, paragrafo 6.
4. Volume, prezzi e quota di mercato delle importazioni dalla RPC
(44)
I volumi e le quote di mercato delle importazioni dalla RPC sono stati analizzati sulla base delle informazioni statistiche di Eurostat e dei dati raccolti in conformità all’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
(45)
Il confronto tra le banche dati di cui sopra indica che tutte le importazioni dalla RPC sono originarie di una società che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale. La quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC e la relativa evoluzione dei prezzi non possono quindi essere analizzate.
(46)
Poiché i produttori esportatori cinesi oggetto delle misure antidumping non hanno esportato il prodotto in esame verso l’Unione durante il PIR, non è stato inoltre possibile calcolare l’undercutting dei prezzi della RPC.
5. Importazioni da altri paesi terzi
(47)
L’evoluzione del volume, dei prezzi e della quota di mercato delle importazioni da altri paesi durante il periodo in esame è presentata nella tabella che segue. È stata definita sulla base dei dati statistici a livello di codici NC e di codici TARIC. Per le ragioni di riservatezza di cui al considerando 40, gli importi relativi alla quota di mercato sono indicati in forma indicizzata.
Tabella 2
Importazioni da altri paesi terzi
2009
2010
2011
PIR
Turchia
Volume delle importazioni (in t)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indice (2009 = 100)
100
129
101
130
Prezzo in EUR/t
1 137
1 010
1 130
1 158
Indice (2009 = 100)
100
89
99
102
Quota di mercato
Indice
100
106
89
126
USA
Volume delle importazioni (in t)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indice (2009 = 100)
100
108
114
70
Prezzo in EUR/t
1 053
1 170
1 201
1 099
Indice (2009 = 100)
100
111
114
104
Quota di mercato
Indice
100
88
100
68
Altri paesi terzi
Volume delle importazioni (in t)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indice (2009 = 100)
100
97
86
67
Prezzo in EUR/t
1 443
1 518
1 605
1 738
Indice (2009 = 100)
100
105
111
120
Quota di mercato
Indice
100
80
76
65
Totale paesi terzi
Volume delle importazioni (in t)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indice (2009 = 100)
100
112
104
88
Prezzo in EUR/t
1 163
1 179
1 252
1 231
Indice (2009 = 100)
100
101
108
106
Quota di mercato
Indice
100
92
91
85
Fonte: Eurostat e TARIC
(48)
I volumi delle importazioni provenienti da altri paesi terzi verso il mercato dell’Unione sono calati del 12 % circa nel periodo in esame e il prezzo medio è aumentato del 6 % nel corso dello stesso periodo. La quota di mercato persa dagli altri paesi terzi è stata acquisita in parte dalle importazioni cinesi e in parte dall’industria dell’Unione. Durante lo stesso periodo i prezzi dell’industria dell’Unione sono aumentati in media del 7 %, come indicato al considerando 64.
6. Situazione economica dell’industria dell’Unione
6.1. Osservazioni preliminari
(49)
A norma dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici che potevano incidere sulla situazione dell’industria dell’Unione.
6.2. Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(50)
La produzione dell’industria dell’Unione è aumentata notevolmente durante il periodo in esame. L’aumento è stato particolarmente marcato fra il 2009 e il 2010, quando la produzione è aumentata di 32 punti percentuali. In seguito è rimasta stabile, con una lieve diminuzione tra il 2011 e il PIR.
Tabella 3
Produzione totale dell’Unione
2009
2010
2011
PIR
Produzione (in t)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indice (2009 = 100)
100
132
135
125
Fonte: risposte al questionario.
(51)
La capacità di produzione è rimasta stabile durante il periodo in esame. Mentre la produzione aumentava nel periodo 2009-2011, l’utilizzo degli impianti ha registrato un aumento globale del 34 %. Questa tendenza è mutata durante il PIR, in quanto il calo della produzione ha comportato anche un calo dell’utilizzo degli impianti di sei punti percentuali, come indicato nella tabella seguente:
Tabella 4
Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
2009
2010
2011
PIR
Capacità di produzione (in t)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indice (2009 = 100)
100
101
101
101
Utilizzo degli impianti
60 %
79 %
81 %
75 %
Indice (2009 = 100)
100
131
134
124
Fonte: risposte al questionario.
6.3. Scorte
(52)
Il livello delle scorte finali dell’industria dell’Unione, sebbene sia aumentato notevolmente tra il 2009 e il PIR, rimane relativamente basso in rapporto al livello di produzione.
Tabella 5
Scorte finali
2009
2010
2011
PIR
Scorte finali (in t)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indice (2009 = 100)
100
144
227
184
Fonte: risposte al questionario.
6.4. Volume delle vendite
(53)
Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’UE ad acquirenti indipendenti ha seguito l’andamento del consumo, con una punta massima nel 2010 e una tendenza al ribasso negli anni successivi, fino al termine del PIR. Nel corso del periodo in esame l’aumento è stato del 6 %.
Tabella 6
Vendite ad acquirenti indipendenti
2009
2010
2011
PIR
Volume (in t)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indice (2009 = 100)
100
122
113
106
Fonte: risposte al questionario.
6.5. Quota di mercato
(54)
Mentre i volumi di vendita all’Unione hanno seguito l’andamento del consumo, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è rimasta relativamente stabile durante il periodo in esame.
Tabella 7
Quota di mercato dell’Unione
2009
2010
2011
PIR
Quota di mercato dell’industria dell’Unione
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Indice (2009 = 100)
100
100
100
103
Fonte: risposte al questionario, Eurostat e TARIC
6.6. Crescita
(55)
Come spiegato in precedenza, la crescita del consumo nell’Unione è stata limitata a 3 punti percentuali durante il periodo in esame. Nello stesso periodo l’industria dell’Unione è riuscita ad aumentare lievemente i volumi di vendita e la quota di mercato.
6.7. Occupazione e produttività
(56)
Tra il 2009 e il PIR l’occupazione nell’industria dell’Unione è rimasta stabile. La produttività per addetto, misurata come produzione in tonnellate per addetto, è tuttavia aumentata notevolmente durante tale periodo, in linea con la tendenza della produzione. Nella tabella seguente sono riportati dati dettagliati:
Tabella 8
Occupazione e produttività totali dell’Unione
2009
2010
2011
PIR
Indice degli addetti
100
100
103
101
Indice di produttività
100
132
131
124
Fonte: risposte al questionario.
6.8. Prezzi di vendita unitari
(57)
Tra il 2009 e il PIR i prezzi di vendita unitari dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti nell’UE sono aumentati del 7 %. L’aumento del 7 % del prezzo di vendita medio dell’industria dell’Unione può essere spiegato dal cambiamento della gamma di prodotti venduti durante il periodo in esame. Tale prezzo, anche tenendo conto della potenziale differenza nella gamma di prodotti, è stato notevolmente superiore rispetto al prezzo praticato dal produttore cinese che ha collaborato per le esportazioni verso i paesi terzi.
Tabella 9
Prezzo unitario delle vendite dell’Unione
2009
2010
2011
PIR
Prezzo unitario delle vendite dell’Unione (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indice (2009 = 100)
100
100
105
107
Fonte: risposte al questionario.
6.9. Redditività
(58)
Nel 2009 la redditività dell’industria dell’Unione è risultata prossima al pareggio. Successivamente, nel periodo compreso tra il 2010 e il PIR, la redditività è rimasta superiore al 10 %. L’improvviso aumento dell’indice di redditività tra il 2009 e il 2010 deriva pertanto da un livello di base molto basso nel 2009, che è stato un anno problematico per l’industria dell’Unione. Nel 2011 la redditività elevata è derivata da una straordinaria possibilità di riduzione dei costi che non si riprodurrà in futuro. Questo si riflette già nella riduzione della redditività durante il PIR, una tendenza che prosegue.
Tabella 10
Redditività
2009
2010
2011
PIR
Redditività (vendite dell’Unione)
Indice (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Fonte: risposte al questionario.
6.10. Investimenti e utile sul capitale investito
(59)
L’inchiesta ha dimostrato che l’industria dell’Unione è stata in grado di mantenere un elevato livello di investimenti in tutto il periodo in esame.
(60)
(60) L’utile sul capitale investito ha seguito da vicino l’andamento della redditività nel 2009 e nel 2011 e non è rappresentativo, come spiegato al considerando 58.
Tabella 11
Investimenti e utile sul capitale investito
Indice (2009 = 100)
2009
2010
2011
PIR
Investimenti
100
71
110
99
Utile sul capitale investito
100
3 166
4 647
2 455
Fonte: risposte al questionario.
6.11. Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(61)
Il flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell’industria di autofinanziare le proprie attività, espresso come percentuale del fatturato del prodotto in esame, ha seguito un andamento simile a quello della redditività. È notevolmente migliorato fino al 2011 ed è diminuito durante il PIR.
Tabella 12
Flusso di cassa
2009
2010
2011
PIR
Flusso di cassa
Indice (2009 = 100)
100
288
381
172
Fonte: risposte al questionario.
6.12. Salari
(62)
Mentre il numero di persone occupate nell’industria dell’Unione è rimasto stabile, i salari sono aumentati del 12 % durante il periodo in esame.
6.13. Entità del margine di dumping
(63)
Come spiegato in precedenza, la RPC non ha effettuato importazioni oggetto di dumping durante il periodo in esame, pertanto l’entità del margine di dumping non ha potuto essere valutata.
6.14. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(64)
Considerata la mancanza di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC, il tasso relativamente elevato di utilizzo degli impianti, l’aumento della quota di mercato registrato dall’industria dell’Unione, il livello di redditività e lo sviluppo positivo di alcuni indicatori finanziari, si può concludere che l’industria dell’Unione si è ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping durante il periodo in esame. La ripresa è tuttavia recente e durante il PIR nel mercato dell’Unione si è registrato un certo calo di vari indicatori di pregiudizio, quali la redditività, il flusso di cassa, l’utile sul capitale investito e gli investimenti.
7. Conclusioni relative alla situazione dell’industria dell’Unione
(65)
L’inchiesta ha dimostrato che le importazioni di prodotti a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC si sono interrotte nel mercato dell’Unione proprio dopo l’istituzione delle misure iniziali nel 2007 e non erano presenti durante il periodo in esame o nel PIR. Le importazioni dalla RPC presenti sul mercato dell’Unione provengono dall’unico produttore cinese che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale. Questo ha permesso all’industria dell’Unione di raggiungere un elevato livello di produzione, di aumentare il volume delle vendite, i prezzi medi di vendita, la quota di mercato e la redditività, nonché di migliorare la propria situazione finanziaria complessiva.
(66)
Si conclude pertanto che l’industria dell’Unione durante il PIR non ha subito un pregiudizio notevole. Tenuto conto del calo dei consumi e del deterioramento di alcuni indicatori di pregiudizio descritti in precedenza, la situazione dell’industria dell’Unione resta vulnerabile durante il PIR.
E. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(67)
Per valutare il rischio di reiterazione del pregiudizio qualora le misure venissero lasciate scadere, l’impatto potenziale delle importazioni cinesi sul mercato dell’Unione e sull’industria dell’Unione è stato analizzato a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(68)
L’analisi si è concentrata sulla capacità inutilizzata della RPC e sulle pratiche degli esportatori cinesi nei mercati di paesi terzi e nel mercato dell’Unione.
2. Capacità inutilizzata della RPC
(69)
In base alle informazioni raccolte e verificate nel corso dell’inchiesta, si stima che in Cina siano disponibili circa 100 000 t di capacità di produzione del prodotto in esame. Vi sono inoltre vari piccoli produttori sparsi nel paese che rendono anche maggiore l’importo.
(70)
A causa della mancanza di cooperazione da parte degli esportatori cinesi non sono disponibili dati sull’esatta percentuale di tale capacità inutilizzata, che potrebbe essere destinata all’esportazione del prodotto in esame verso il mercato dell’Unione. L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che l’unico produttore cinese che ha collaborato dispone di una capacità inutilizzata pari a circa il 30 %. Applicando tale informazione a tutte le società cinesi significherebbe che nella RPC attualmente esiste una capacità inutilizzata di oltre 30 000 t.
(71)
In considerazione di quanto precede, anche se le società cinesi non operassero a pieno regime, 20-25 000 t del prodotto in esame sarebbero disponibili nella RPC per l’esportazione. Date le constatazioni effettuate e le conclusioni raggiunte ai considerando da 25 a 44, è evidente che, nel caso in cui le misure non venissero prorogate, la capacità inutilizzata disponibile in Cina sarà destinata all’esportazione verso il mercato dell’Unione. Questo potenziale volume di esportazioni supplementari deve essere considerato nel contesto di un consumo dell’Unione di circa 25 000-35 000 t durante il PIR.
3. Esportazioni dalla RPC
(72)
Come indicato al considerando 20, l’inchiesta ha evidenziato che le esportazioni cinesi verso i paesi terzi sono avvenute a prezzi di dumping. I risultati di riesami in previsione della scadenza effettuati dalle autorità competenti degli Stati Uniti e dell’India hanno inoltre portato alla raccomandazione che le misure anti-dumping in vigore sulle importazioni di persolfati dalla RPC siano prorogate. In tale situazione si prevede che la capacità produttiva disponibile degli esportatori cinesi sarà principalmente utilizzata per produrre ai fini dell’esportazione verso il mercato dell’Unione qualora le misure vengano lasciate scadere. Come indicato al considerando 32, poiché l’approvvigionamento dei mercati di altri paesi terzi, che non applicano misure, è già garantito da società presenti in tali mercati, eventuali capacità inutilizzate disponibili nella RPC potrebbero essere destinate all’esportazione del prodotto in esame verso il mercato dell’Unione.
(73)
Tenendo conto delle precedenti pratiche di dumping degli esportatori cinesi, che hanno portato all’istituzione delle misure in vigore, e delle loro attuali pratiche di dumping nei paesi terzi, si può concludere che le esportazioni verso l’Unione sarebbero effettuate a prezzi di dumping.
(74)
Come indicato al considerando 23, si ricorda inoltre che negli anni compresi tra il 1995 e il 2001 sono state istituite misure antidumping nei confronti delle esportazioni di persolfati dalla RPC. Poiché tali misure non sono state prorogate, le importazioni dalla RPC sono passate da meno di 200 t nel 2001 a quasi 10 000 t nel 2006, e hanno pertanto acquisito più del 20 % del mercato dell’Unione.
4. Conclusioni
(75)
Alla luce dei risultati dell’inchiesta, ossia della capacità inutilizzata disponibile nella RPC, del persistere del dumping cinese nei paesi terzi, della limitata possibilità degli esportatori cinesi di vendere in altri grandi mercati di paesi terzi e della loro comprovata abilità nel riorientare il flusso delle esportazioni verso il mercato dell’Unione, si ritiene che l’abrogazione delle misure indebolirebbe la posizione dell’industria dell’Unione nel suo principale mercato e che il pregiudizio subito si riprodurrebbe, poiché le importazioni cinesi sarebbero probabilmente effettuate a prezzi di dumping. Non vi è motivo di ritenere che il miglioramento delle prestazioni dell’industria dell’Unione grazie alle misure in vigore continuerebbe o si rafforzerebbe in caso di abrogazione delle misure. Al contrario, vi sono condizioni favorevoli a un probabile orientamento delle importazioni cinesi verso il mercato dell’Unione a prezzi di dumping e in volumi notevoli e questo potrebbe compromettere gli sviluppi positivi raggiunti dal mercato dell’Unione nel corso del periodo in esame. Le probabili importazioni cinesi oggetto di dumping potrebbero esercitare una pressione sui prezzi di vendita dell’industria dell’Unione e farle perdere quote di mercato, incidendo negativamente sui risultati finanziari dell’industria dell’Unione, la quale, come spiegato al considerando 66, resta vulnerabile.
F. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(76)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure in vigore sia contrario all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni a norma dell’articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(77)
Poiché questa inchiesta è un riesame delle misure in vigore, è stato possibile valutare gli eventuali effetti indebitamente negativi prodotti sulle parti interessate dalle misure antidumping attualmente in vigore.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(78)
Al considerando 70 si è concluso che probabilmente l’industria dell’Unione subirebbe un grave deterioramento della sua situazione in caso di scadenza delle misure antidumping. Il mantenimento delle misure andrebbe quindi a vantaggio dell’industria dell’Unione, poiché i suoi produttori dovrebbero essere in grado di mantenere i volumi di vendita, la quota di mercato, la redditività e la situazione economica globalmente positiva. Al contrario, l’abrogazione delle misure metterebbe seriamente in pericolo la sostenibilità dell’industria dell’Unione, in quanto vi sono motivi per prevedere un orientamento delle importazioni cinesi verso il mercato dell’Unione a prezzi di dumping e in volumi notevoli e questo causerebbe la reiterazione del pregiudizio.
3. Interesse degli utilizzatori
(79)
Nessuno dei 44 utilizzatori contattati ha risposto al questionario o ha collaborato. Gli utilizzatori non avevano collaborato neppure all’inchiesta iniziale. In assenza di interesse da parte degli utilizzatori, si è concluso che il mantenimento delle misure non sarebbe contrario al loro interesse. L’inchiesta ha inoltre dimostrato che l’incidenza del prodotto in esame sui costi dei prodotti a valle è piuttosto marginale e che il mantenimento delle misure non avrebbe conseguenze negative sull’industria utilizzatrice. Dall’inchiesta è inoltre emerso che, a causa della natura del prodotto nonché delle diverse fonti di approvvigionamento disponibili sul mercato, gli utilizzatori possono facilmente cambiare fornitore.
4. Interesse degli importatori
(80)
Nessuno dei 14 importatori contattati ha risposto al questionario o ha collaborato. Gli importatori non avevano collaborato neppure all’inchiesta iniziale. In assenza di interesse da parte degli importatori, si è concluso che il mantenimento delle misure non sarebbe contrario al loro interesse. L’inchiesta ha dimostrato che gli importatori possono facilmente acquistare da fonti diverse attualmente disponibili sul mercato, quali l’industria dell’Unione, gli esportatori statunitensi e gli esportatori cinesi che non vendono a prezzi di dumping.
5. Conclusioni
(81)
Tenuto conto di quanto precede, si è concluso che in relazione all’interesse dell’Unione non esistono motivi validi contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping.
G. MISURE ANTIDUMPING
(82)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure in vigore. È stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale poter presentare osservazioni al riguardo. Le informazioni e le osservazioni debitamente motivate sono state prese nella dovuta considerazione.
(83)
Ne consegue che, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di alcuni tipi di perossisolfati (persolfati) originari della RPC, istituite con il regolamento (CE) n. 1184/2007, devono essere mantenute.
(84)
Al fine di ridurre al minimo i rischi di elusione dovuti alla grande differenza tra le aliquote del dazio, si ritiene necessario nella fattispecie adottare misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping. Queste misure speciali, che si applicano solamente alle società che beneficiano di un’aliquota del dazio individuale, prevedono in particolare la presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme alle prescrizioni illustrate in allegato al presente regolamento. Le importazioni non accompagnate da una fattura di questo tipo saranno soggette al dazio antidumping residuo applicabile a tutti gli altri produttori,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di perossisolfati (persolfati), compreso il perossimonosolfato solfato di potassio, attualmente classificati ai codici NC 2833 40 00 ed ex 2842 90 80 (codice TARIC 2842908020) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per i prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate sono le seguenti:
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai
24,5 %
A821
Tutte le altre società
71,8 %
A999
3. L’applicazione delle aliquote del dazio individuali stabilite per le società di cui al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme alle prescrizioni indicate nell’allegato. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
4. Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 12 dicembre 2013