NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 561/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku ECSEL
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru v podobě společných technologických iniciativ byla původně stanovena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3) určilo, která konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru mají být podporována, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru ve zvláštních oblastech společných technologických iniciativ pro nanoelektroniku (ENIAC) a vestavěné počítačové systémy (ARTEMIS).
(3)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), schválené Evropským parlamentem a Radou, zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích formu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(5)
V souladu s nařízením Rady (EU) č. 1291/2013 a rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) by měla být společným podnikům založeným podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES za podmínek stanovených v rozhodnutí 2013/743/EU poskytována další podpora. Priorita týkající se vedoucího postavení v průmyslu se zaměřuje na dvě specifické linie činností v rámci informačních a komunikačních technologií: na „mikro- a nanoelektroniku“ a na „novou generaci součástí a systémů a navrhování pokročilých a inteligentních vestavěných součástí a systémů“. ARTEMIS a ENIAC by se měly sloučit do jediné iniciativy.
(6)
Sdělení Komise ze dne 26. června 2012 nazvané „Evropská strategie pro klíčové technologie - cesta k růstu a zaměstnanosti“ označuje klíčové základní technologie včetně mikro- a nanoelektroniky za nepostradatelné zdroje inovací. V současnosti existuje mezera mezi vytvářením základních znalostí a jejich následnou komercializací v podobě zboží a služeb. Tuto mezeru je třeba řešit mimo jiné kladením důrazu na pilotní výrobní linky a pilotní inovační projekty včetně rozsáhlých projektů, aby bylo dosaženo validace technologií a produktů v průmyslových podmínkách a došlo k větší integraci různých klíčových technologií a k jejich vzájemně přínosnému ovlivňování.
(7)
Podle sdělení Komise ze dne 23. května 2013 nazvaného „Evropská strategie pro mikro- a nanoelektronické součásti a systémy“ podporují mikro- a nanoelektronické součásti a systémy inovace a konkurenceschopnost ve všech hlavních hospodářských odvětvích. Význam této oblasti a úkoly, jimž zúčastněné strany v Unii čelí, vyžadují urychleně jednat, aby v evropských inovačních a hodnotových řetězcích nezůstaly slabé články. Proto se navrhuje zřídit mechanismus na úrovni Unie, jehož prostřednictvím členské státy, Unie a soukromý sektor spojí a soustředí poskytování podpory na výzkum a inovace v oblasti elektronických součástí a systémů.
(8)
Aby Evropa znovu získala vedoucí postavení v ekosystému nanoelektroniky, navrhly zúčastněné strany ze sféry průmyslu a výzkumu strategický výzkumný a inovační program, v němž celkové investice do roku 2020 dosáhnou výše 100 miliard EUR a jehož cílem bude zvýšit příjmy Evropy z nanoelektroniky na celosvětové úrovni o více než 200 miliard EUR ročně a vytvořit v Evropě dalších 250 000 přímých a nepřímých pracovních míst.
(9)
Pojem „elektronické součásti a systémy“ zahrnuje oblasti mikro- a nanoelektroniky, vestavěných/kyberneticko-fyzikálních a inteligentních integrovaných systémů a aplikací.
(10)
Společný podnik ENIAC založený nařízením Rady (ES) č. 72/2008 (6) úspěšně provedl výzkumný program a posílil relevantní oblasti nanoelektroniky, v nichž Evropa zvýšila svoji konkurenceschopnost posílením investic do prioritních tematických oblastí a zapojením celého ekosystému.
(11)
Společný podnik ARTEMIS založený nařízením Rady (ES) č. 74/2008 (7) úspěšně prokázal svůj strategický význam, který kombinuje vedení „shora dolů“ s vymezením technických otázek, které je třeba řešit, „zdola nahoru“, a přilákal projekty, jejichž výsledky mají pro toto odvětví přímý význam.
(12)
Průběžná hodnocení společných podniků ENIAC a ARTEMIS ukázala, že se jedná o užitečné a přizpůsobené nástroje ke spojení sil a že v oblastech, na něž se zaměřují, mají významný dopad. Oblasti výzkumu, na něž se společné podniky ENIAC a ARTEMIS soustředí, by tudíž měly být nadále podporovány, aby se zvýšila konkurenceschopnost evropského průmyslového odvětví elektronických součástí a systémů a aby se úsilí zaměřilo na soubor strategických činností, na němž se soukromé a veřejné zúčastněné strany podílející se na iniciativách dohodly.
(13)
Soustavná podpora výzkumných programů v oblasti nanoelektroniky a vestavěných počítačových systémů by měla vycházet ze zkušeností získaných během provozování společných podniků ENIAC a ARTEMIS, včetně výsledků jejich průběžných hodnocení, doporučení zúčastněných subjektů a potřeby zajistit účinnou koordinaci a součinnost zdrojů.
(14)
Zúčastněné subjekty z evropských technologických platforem ARTEMIS a ENIAC a z evropské technologické platformy pro integraci inteligentních systémů (EPoSS) intenzivněji spolupracují, jak je podrobně popsáno v jejich strategickém programu na vysoké úrovni pro výzkum a inovace v oblasti součástí a systémů IKT zveřejněném v roce 2012. Aby bylo možné co nejlépe využít součinnosti vyplývající z této spolupráce a o tyto součinnosti se opírat, je nezbytné zřídit jediný společný podnik (dále jen „společný podnik ECSEL“), který bude zahrnovat elektronické součásti a systémy včetně předchozích činností společných podniků ENIAC a ARTEMIS a bude využívat strukturu a pravidla lépe přizpůsobené pro daný účel, aby se zvýšila účinnost a zaručilo zjednodušení. Za tímto účelem by společný podnik ECSEL měl přijmout finanční pravidla zohledňující jeho potřeby v souladu s článkem 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8).
(15)
Provádění strategického programu na vysoké úrovni pro výzkum a inovace, který předložily zúčastněné strany ze sféry průmyslu, spoléhá na několik zdrojů podpory: celostátní, regionální a mezivládní programy, rámcový program Unie a společnou technologickou iniciativu ve formě partnerství veřejného a soukromého sektoru.
(16)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru pro elektronické součásti a systémy by mělo spojit finanční a technické prostředky nutné ke zvládnutí složitého procesu stále rychlejšího tempa inovací v této oblasti. Proto by členy společného podniku ECSEL měly být Unie, členské státy a země přidružené k Horizontu 2020 (dále jen „přidružené země“), a to na dobrovolném základě, a sdružení jakožto členové ze soukromého sektoru zastupující své ustavující společnosti a jiné organizace, které v Evropě působí v odvětví elektronických součástí a systémů. Společný podnik ECSEL by měl být otevřen novým členům.
(17)
Společný podnik ECSEL by se měl soustředit na jasně definovaná témata, která by evropským průmyslovým odvětvím umožnila, aby společně navrhovala, vyráběla a využívala ty nejinovativnější technologie v oblasti elektronických součástí a systémů. Strukturovaná a koordinovaná finanční podpora na evropské úrovni je nezbytná k tomu, aby se výzkumné týmy a evropská průmyslová odvětví dokázaly udržet na špičce ve vysoce konkurenčním mezinárodním prostředí, aby se v celé Evropě zaručilo rychlé a rozsáhlé průmyslové využívání vedoucího postavení v oblasti technologií, které přinese důležité vedlejší přínosy pro společnost, a aby bylo možné sdílet rizika a spojit síly sladěním strategií a investic ve společném evropském zájmu. Komise by mohla po oznámení dotčeného členského státu nebo skupiny členských států a za předpokladu splnění všech příslušných podmínek pokládat iniciativy společného podniku ECSEL za důležité projekty společného evropského zájmu.
(18)
Soukromá sdružení AENEAS, ARTEMISIA a EPoSS písemně vyjádřila svůj souhlas s tím, aby byly výzkumné a inovační činnosti společného podniku ECSEL prováděny v rámci struktury, která bude řádně přizpůsobena povaze partnerství veřejného a soukromého sektoru. Je vhodné, aby soukromá sdružení dopisem vyjadřujícím souhlas přijala stanovy uvedené v příloze tohoto nařízení.
(19)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik ECSEL měl účastníkům poskytovat finanční podporu hlavně ve formě grantů na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů. Tato finanční podpora by měla být zaměřena na prokázaná selhání trhu, která brání rozvoji daného programu, a měla by být pobídkou ke změně chování příjemce.
(20)
Společný podnik ECSEL by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny potřebné informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů společného podniku ECSEL by měl být zveřejněn.
(21)
Při hodnocení celkového dopadu společného podniku ECSEL by měly být zohledněny investice všech právnických osob jiných než Unie a států účastnících se společného podniku ECSEL (dále jen „zúčastněné státy ECSEL“), které přispívají k cílům společného podniku ECSEL. Očekává se, že tyto celkové investice budou činit alespoň 2 340 000 000 EUR.
(22)
V zájmu zachování rovných podmínek pro všechny podniky působící na vnitřním trhu by mělo být financování z rámcového programu Unie koncipováno v souladu s pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů a zabránilo narušení trhu, jako je vytěsňování soukromého financování, vytváření neúčinných tržních struktur nebo zachování neefektivních podniků.
(23)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem ECSEL by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (9). Společný podnik ECSEL by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí. Zvláštní kritéria týkající se způsobilosti jednotlivých žadatelů, pokud jde o získání finančních prostředků od států účastnících se podniku ECSEL, mohou určovat příslušné orgány. Zvláštní pravidla týkající se způsobilosti nákladů může určit stát účastnící se podniku ECSEL, jestliže poskytováním příspěvků účastníkům podílejícím se na nepřímých akcích nepověří společný podnik ECSEL.
(24)
Společný podnik ECSEL by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů iniciované společným podnikem ECSEL by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik ECSEL by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupňovat příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(25)
Společný podnik ECSEL by měl rovněž zohlednit definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) týkající se míry připravenosti technologií v klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací.
(26)
Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (10).
(27)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(28)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniků ECSEL by měly být chráněny pomocí přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(29)
Interní auditor Komise by měl vykonávat vůči společnému podniku ECSEL stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(30)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku ECSEL udělovat Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly vztahovat na finanční příspěvek Unie do společného podniku ECSEL, měly by však být v maximální možné míře sladěny s požadavky na subjekty podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(31)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání rozdílů v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik ECSEL by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci konkrétně k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku ECSEL, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(32)
Společné podniky ENIAC a ARTEMIS byly založeny na období do 31. prosince 2017. Společný podnik ECSEL by měl v souladu s nařízeními (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008 zajistit pokračující podporu výzkumných programů v oblasti nanoelektroniky a vestavěných počítačových systémů prováděním zbývajících akcí zahájených podle nařízení (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008. Přechod od společných podniků ENIAC a ARTEMIS ke společnému podniku ECSEL by měl být spojen a synchronizován s přechodem od sedmého rámcového programu k Horizontu 2020, aby bylo zajištěno optimální využití finančních prostředků, které jsou na výzkum k dispozici. V zájmu právní jistoty a přehlednosti by tudíž měla být nařízení (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008 zrušena a měla by být stanovena přechodná ustanovení.
(33)
S ohledem na cíl Horizontu 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku ECSEL měly zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii prostřednictvím realizace společné technologické iniciativy pro elektronické součásti a systémy pro vedoucí postavení Evropy společným podnikem ECSEL, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zřízení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy pro elektronické součásti a systémy pro vedoucí postavení Evropy se zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik ECSEL“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku ECSEL k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik ECSEL nahrazuje společné podniky ENIAC a ARTEMIS původně založené nařízeními (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008 a stává se jejich nástupcem.
3. Společný podnik ECSEL je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Společný podnik ECSEL má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
5. Společný podnik ECSEL má sídlo v Bruselu v Belgii.
6. Stanovy společného podniku ECSEL jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
1. Společný podnik ECSEL má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení (EU) č. 1291/2013, a zejména části II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k rozvoji silného a globálně konkurenceschopného průmyslového odvětví elektronických součástí a systémů v Unii;
c)
zaručit dostupnost elektronických součástí a systémů pro klíčové trhy a pro řešení společenských výzev, aby si Evropa udržela vůdčí postavení v technologickém vývoji a aby se překlenula mezera mezi výzkumem a využíváním jeho výsledků, posílily inovační schopnosti a podnítil hospodářský růst a tvorba pracovních míst v Unii;
d)
sladit strategie s členskými státy s cílem přilákat soukromé investice a přispět k efektivnosti veřejné podpory tím, že se zabrání zbytečnému zdvojování a tříštění úsilí a usnadní se zapojení subjektů podílejících se na výzkumu a inovacích;
e)
zachovat a rozšiřovat schopnost vyrábět v Evropě polovodičové a inteligentní systémy, včetně vedoucího postavení v odvětví výrobních zařízení a zpracování materiálů;
f)
zajistit a posilovat vedoucí postavení v odvětví navrhování a konstrukce systémů včetně vestavěných technologií;
g)
zajistit všem zúčastněným stranám přístup ke špičkové infrastruktuře pro navrhování a výrobu elektronických součástí a vestavěných/kyberneticko-fyzikálních a inteligentních systémů;
h)
budovat dynamický ekosystém za účasti malých a středních podniků, a posílit tak stávající klastry a podpořit tvorbu nových klastrů ve slibných nových oblastech.
2. Rozsah práce společného podniku ECSEL vychází z výsledků získaných společnými podniky ENIAC a ARTEMIS, evropskou technologickou platformou EPoSS a činnostmi financovanými dalšími programy jednotlivých členských států a EU. Bude řádným a vyváženým způsobem podporovat nový vývoj a synergické účinky mezi těmito hlavními oblastmi:
a)
technologie, proces a integrace navrhování, vybavení, materiály pro mikro- a nanoelektroniku a jejich výrobu, a to s důrazem na miniaturizaci, diverzifikaci a diferenciaci a na heterogenní integraci;
b)
procesy, metody, nástroje a platformy, referenční návrhy a architektury pro softwarové a/nebo vestavěné/kyberneticko-fyzikální systémy náročné na řízení, které umožňují bezešvou propojitelnost a interoperabilitu, funkční bezpečnost, vysokou dostupnost a bezpečnost pro aplikace profesionálního a spotřebitelského typu a propojené služby;
c)
víceoborové přístupy k inteligentním systémům za podpory vývoje celostního navrhování a vyspělé výroby s cílem vytvářet soběstačné a přizpůsobivé inteligentní systémy se sofistikovaným rozhraním, které nabízejí složité funkce opírající se např. o hladkou integraci detekování, ovládání, zpracování, zajišťování energie a tvorby sítí.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně prostředků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku ECSEL činí až 1 184 874 000 EUR. Příspěvek se hradí z prostředků souhrnného rozpočtu Unie vyčleněných na zvláštní program, kterým se provádí Horizont 2020 (2014-2020), zavedený rozhodnutím 2013/743/EU. Plnění rozpočtu, pokud jde o finanční příspěvek Unie, je svěřeno společnému podniku ECSEL, jednajícímu jako subjekt uvedený v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem iv) a články 60 a 61 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny mezi Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem ECSEL.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a v článcích 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek společného podniku ECSEL v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek společného podniku ECSEL s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku ECSEL;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv uvedené v článku 28 nařízení (EU) č. 1291/2013, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku ECSEL, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle funkčních skupin, platových tříd a kategorií, prováděním změn zařazení a jakýmikoli změnami počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Zúčastněné státy ECSEL finančně přispějí na provozní náklady společného podniku ECSEL částkou odpovídající finančnímu příspěvku Unie. Během období stanoveného v článku 1 se počítá s částkou alespoň 1 170 000 000 EUR.
2. Členové společného podniku ECSEL ze soukromého sektoru přispějí nebo zajistí, aby jejich ustavující subjekty nebo přidružené subjekty přispěly na společný podnik ECSEL. Během období stanoveného v článku 1 se počítá s částkou alespoň 1 657 500 000 EUR.
3. Příspěvky uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku sestávají z příspěvků na společný podnik ECSEL podle čl. 16 odst. 2 a čl. 16 odst. 3 písm. b) a c) stanov.
4. Členové společného podniku ECSEL s výjimkou Unie podávají každý rok do 31. ledna správní radě zprávu o hodnotě příspěvků uvedených v odstavcích 1 a 2, které byly poskytnuty v každém z předchozích rozpočtových roků.
5. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v čl. 16 odst. 3 písm. c) stanov se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž jsou jednotlivé subjekty usazeny, a podle platných mezinárodních účetních standardů a mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. V případě nejistoty vyplývající z uvedeného osvědčení společný podnik ECSEL způsob ocenění příspěvků ověří. V případě přetrvávající nejistoty jej může společný podnik ECSEL podrobit auditu.
6. Komise se může zapojit do nápravných opatření a případně finanční příspěvek Unie pro společný podnik ECSEL ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace podle čl. 26 odst. 2 stanov, pokud jiní členové než Unie včetně jejich ustavujících subjektů či přidružených subjektů příspěvky uvedené v odstavcích 1 a 2 neposkytují, poskytují je pouze částečně nebo se zpožděním.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik ECSEL přijme svá zvláštní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (11).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku ECSEL se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (12) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku ECSEL pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku ECSEL, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijímá vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku ECSEL, kde je uveden počet dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a podle platových tříd a počet smluvních zaměstnanců vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku ECSEL tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik ECSEL.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik ECSEL může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci společného podniku ECSEL. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky se doplní k informacím o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku ECSEL a pro využívání stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik ECSEL a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku ECSEL
1. Smluvní odpovědnost společného podniku ECSEL se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik ECSEL v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku ECSEL týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje společného podniku ECSEL a jsou hrazeny z jeho zdrojů.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik ECSEL.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora Evropské unie a rozhodné právo
1. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavřených společným podnikem ECSEL nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku ECSEL při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem ECSEL a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Na záležitosti týkající se přidružené země se použijí zvláštní ustanovení příslušných dohod.
3. Pokud jde o záležitosti, na něž se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém se nachází sídlo společného podniku ECSEL.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku ECSEL, v němž posoudí zejména míru účasti na nepřímých akcích a příspěvky na tyto akce ze strany členů ze soukromého sektoru a jejich ustavujících subjektů a přidružených subjektů, jakož i dalších právnických osob. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zprávu zašle Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení společného podniku ECSEL se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 6 nebo může přijmout jakékoli jiné vhodné opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku ECSEL, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 26 stanov, provede Komise závěrečné hodnocení společného podniku ECSEL. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku ECSEL Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech společného podniku ECSEL.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik ECSEL v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 u účastníků, kteří získali financování z prostředků společného podniku ECSEL, provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Společný podnik ECSEL umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným společným podnikem nebo Komisí, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) s cílem zjistit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou financovanými podle tohoto nařízení došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, musí dohody, rozhodnutí a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahovat ustanovení, jimiž se Komise, společný podnik ECSEL, Účetní dvůr a úřad OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik ECSEL prováděním nebo zadáváním vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik ECSEL přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (15). Společný podnik ECSEL přijme nezbytná opatření za účelem usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik ECSEL ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech společného podniku ECSEL.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku ECSEL se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (16).
2. Správní rada společného podniku ECSEL může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem ECSEL podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
1. Na akce financované společným podnikem ECSEL se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením je společný podnik ECSEL považován za financující subjekt a poskytuje finanční podporu pro nepřímé akce, jak je stanoveno v čl. 1 písm. a) stanov.
2. Zvláštní kritéria týkající se způsobilosti jednotlivých žadatelů, pokud jde o získání finančních prostředků od států účastnících se podniku ECSEL, mohou určovat příslušné finanční orgány. Tato kritéria by mohla mimo jiné zahrnovat i typ žadatele, včetně právního postavení a předmětu činnosti, podmínky odpovědnosti a životaschopnosti, včetně finančního zdraví, a plnění daňových a sociálních povinností.
3. Jestliže stát účastnící se podniku ECSEL nepověří společný podnik ECSEL poskytováním svých příspěvků účastníkům podílejícím se na nepřímých akcích prostřednictvím grantových dohod s účastníky uzavřených společným podnikem ECSEL, může pro účely poskytování finančních prostředků účastníkům určit zvláštní pravidla týkající se způsobilosti nákladů.
4. Zvláštní kritéria a pravidla uvedená v tomto článku jsou zahrnuta do pracovního plánu.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik ECSEL a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát společnému podniku ECSEL poskytne.
Článek 19
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Nařízení (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008 se zrušují.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, akce zahájené na základě nařízení (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008, včetně ročních prováděcích plánů přijatých na základě uvedených nařízení, se až do svého dokončení nadále řídí uvedenými nařízeními.
3. Kromě příspěvků uvedených v čl. 3 odst. 1 a čl. 4 odst. 2 se v období 2014-2017 vyplatí tyto příspěvky na správní náklady společného podniku ECSEL na dokončení akcí zahájených na základě nařízení (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008:
a)
2 050 000 EUR ze strany Unie;
b)
1 430 000 EUR sdružením AENEAS;
c)
975 000 EUR sdružením ARTEMISIA.
Průběžné hodnocení uvedené v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení zahrnuje závěrečné hodnocení společných podniků ENIAC a ARTEMIS v souladu s nařízeními (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008.
4. Výkonnému řediteli jmenovanému na základě nařízení (ES) č. 72/2008 jsou na zbývající část jeho funkčního období přiděleny funkce výkonného ředitele společného podniku ECSEL stanovené tímto nařízením, a to s účinkem od 27. června 2014. Ostatní podmínky smlouvy výkonného ředitele se nemění.
5. Jestliže výkonný ředitel jmenovaný v souladu s odstavcem 4 tohoto článku vykonával své první funkční období, je jmenován na zbývající dobu funkčního období s možností prodloužení funkčního období až o čtyři roky v souladu s čl. 8 odst. 4 stanov. Jestliže výkonný ředitel jmenovaný v souladu s odstavcem 4 vykonával své druhé funkční období, nelze funkční období prodloužit. Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se na konci svého celkového funkčního období nesmí zúčastnit dalšího výběrového řízení na tutéž pozici.
6. Pracovní smlouva výkonného ředitele jmenovaného na základě nařízení (ES) č. 74/2008 se ukončí před 27. červnem 2014.
7. Aniž jsou dotčeny odstavce 4 a 5, tímto nařízením nejsou dotčena práva a povinnosti zaměstnanců zaměstnaných na základě nařízení (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008. Jejich smlouvy mohou být obnoveny podle tohoto nařízení v souladu se služebním řádem a pracovním řádem a v souladu s rozpočtovými omezeními společného podniku ECSEL.
8. Výkonný ředitel společného podniku ECSEL svolá první zasedání správní rady a rady správních orgánů.
9. Nedohodnou-li se členové společného podniku ENIAC a společného podniku ARTEMIS podle nařízení (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008 jinak, všechna práva a povinnosti včetně aktiv, dluhů či závazků členů společných podniků podle uvedených nařízení se v souladu s tímto nařízením převedou na členy společného podniku ECSEL.
10. Veškeré nevyužité prostředky podle nařízení (ES) č. 72/2008 a (ES) č. 74/2008 se převedou na společný podnik ECSEL. Veškeré částky, které mají uhradit sdružení AENEAS a sdružení ARTEMISIA na úhradu administrativních nákladů společných podniků ENIAC a ARTEMIS za období 2008-2013, se převedou na společný podnik ECSEL v souladu s ujednáními, který budou dohodnuta s Komisí.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
REGOLAMENTO (UE) N. 561/2014 DEL CONSIGLIO
del 6 maggio 2014
che istituisce l’impresa comune ECSEL
(Testo rilevante ai fini del SEE)
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 187 e l’articolo 188, primo comma,
vista la proposta della Commissione europea,
visto il parere del Parlamento europeo,
visto il parere del Comitato economico e sociale europeo (1),
considerando quanto segue:
(1)
I partenariati pubblico-privato sotto forma di iniziative tecnologiche congiunte sono stati inizialmente previsti dalla decisione n. 1982/2006/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (2).
(2)
La decisione 2006/971/CE del Consiglio (3) ha individuato specifici partenariati pubblico-privato che meritano di essere sostenuti, tra l’altro nei particolari campi d’azione delle iniziative tecnologiche congiunte per la nanoelettronica (ENIAC) e per i sistemi elettronici incorporati (ARTEMIS).
(3)
La comunicazione della Commissione dal titolo «Europa 2020: Una strategia per una crescita intelligente, sostenibile e inclusiva» («strategia Europa 2020»), approvata dal Parlamento europeo e dal Consiglio, sottolinea la necessità di sviluppare condizioni favorevoli agli investimenti nella conoscenza e nell’innovazione per realizzare una crescita intelligente, sostenibile e inclusiva nell’Unione.
(4)
Il regolamento (UE) n. 1291/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (4) ha istituito Orizzonte 2020 - il programma quadro di ricerca e innovazione (2014-2020) - Orizzonte 2020. Orizzonte 2020 intende conseguire un maggiore impatto con riguardo alla ricerca e all’innovazione associando i fiondi di Orizzonte 2020 a fondi privati nell’ambito di partenariati pubblico-privato in settori chiave nei quali la ricerca e l’innovazione possono contribuire a realizzare i più ampi obiettivi dell’Unione in materia di competitività, a mobilitare gli investimenti privati e ad affrontare le sfide per la società. Tali partenariati dovrebbero fondarsi su un impegno a lungo termine, compreso un contributo equilibrato di tutti i partner, dovrebbero essere considerati responsabili per il conseguimento dei loro obiettivi ed essere allineati agli obiettivi strategici dell’Unione in materia di ricerca, sviluppo e innovazione. La governance e il funzionamento di tali partenariati dovrebbero essere aperti, trasparenti, efficaci ed efficienti e offrire la possibilità di partecipare a un’ampia gamma di parti interessate attive nei rispettivi settori specifici. Conformemente al regolamento (UE) n. 1291/2013, la partecipazione dell’Unione a tali partenariati pubblico-privato può assumere la forma di contributi finanziari a imprese comuni istituite ai sensi dell’articolo 187 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (TFUE) a norma della decisione n. 1982/2006/CE.
(5)
Conformemente al regolamento (UE) n. 1291/2013 e alla decisione 2013/743/UE del Consiglio (5), è opportuno fornire ulteriore sostegno alle imprese comuni istituite ai sensi della decisione n. 1982/2006/CE alle condizioni specificate nella decisione 2013/743/UE. La priorità «Leadership industriale» è incentrata su due linee di attività specifiche nel campo delle tecnologie dell’informazione e della comunicazione (TIC): «micro e nanoelettronica» e «una nuova generazione di componenti e sistemi, ingegneria di componenti e sistemi incorporati avanzati e intelligenti». ARTEMIS ed ENIAC dovrebbero essere abbinati in un’unica iniziativa.
(6)
La comunicazione della Commissione del 26 giugno 2012 dal titolo «Una strategia europea per le tecnologie abilitanti - Un ponte verso la crescita e l’occupazione» identifica le tecnologie chiave abilitanti (Key Enabling Technologies), comprendenti la microelettronica e la nanoelettronica, come indispensabili fonti di innovazione. Esiste attualmente un divario tra la produzione di conoscenze di base e la loro successiva commercializzazione in beni e servizi. Tale divario va colmato, tra l’altro, mediante uno sforzo mirato verso le linee di produzione pilota e i progetti pilota innovativi, compresi quelli su vasta scala, ai fini della convalida di tecnologie e prodotti in condizioni industriali, e attraverso una maggiore integrazione e arricchimento reciproco tra le varie tecnologie chiave abilitanti.
(7)
Secondo la comunicazione della Commissione del 23 maggio 2013 dal titolo «Una strategia europea per i componenti e i sistemi micro e nanoelettronici», i componenti e i sistemi micro e nanoelettronici sono alla base dell’innovazione e della competitività in tutti i principali settori economici. L’importanza del settore e le sfide che devono affrontare gli operatori interessati nell’Unione richiedono interventi urgenti per non lasciare alcun anello debole nelle catene di valore e di innovazione in Europa. Si propone pertanto di istituire a livello unionale un meccanismo di sostegno combinato e mirato alla ricerca e all’innovazione nel campo dei componenti e dei sistemi elettronici da parte degli Stati membri, dell’Unione e del settore privato.
(8)
Al fine di riconquistare una posizione di punta nell’ecosistema della nanoelettronica in Europa, i portatori d’interesse del mondo dell’industria e della ricerca hanno proposto un programma strategico di ricerca e innovazione con un investimento complessivo di 100 miliardi di EUR per il periodo fino al 2020, inteso a incrementare le entrate dell’Europa provenienti dalla nanoelettronica a livello mondiale di oltre 200 miliardi di EUR all’anno e a creare 250 000 nuovi posti di lavoro, tra diretti e indotti, in Europa.
(9)
Le denominazioni «componenti elettronici» e «sistemi» dovrebbero comprendere i settori della microelettronica, della nanoelettronica e dei sistemi e applicazioni integrati, incorporati/ciberfisici e intelligenti.
(10)
L’impresa comune ENIAC, istituita dal regolamento (CE) n. 72/2008 del Consiglio (6), ha attuato con successo un’agenda di ricerca, consolidando i settori interessati della nanoelettronica, nei quali l’Europa aveva migliorato la propria competitività grazie alla promozione di investimenti in tematiche prioritarie e mobilitando l’intero ecosistema.
(11)
L’impresa comune ARTEMIS, istituita dal regolamento (CE) n. 74/2008 del Consiglio (7), ha dimostrato con successo il proprio posizionamento strategico grazie alla sua duplice funzione di orientamento, dall’alto verso il basso, e di definizione delle questioni tecniche da trattare, dal basso verso l’alto, attraendo progetti di diretto interesse e di immediata applicazione per l’industria.
(12)
Le valutazioni intermedie delle due imprese comuni ENIAC e ARTEMIS hanno evidenziato la loro utilità e idoneità a creare sinergie e hanno un impatto considerevole sui rispettivi ambiti operativi. È quindi opportuno che i campi di ricerca interessati dalle imprese comuni ENIAC e ARTEMIS continuino a fruire di finanziamenti allo scopo di migliorare ulteriormente la competitività dell’industria europea dei componenti e dei sistemi elettronici, concentrando il sostegno su una serie di attività strategiche concordate tra i soggetti pubblici e privati partecipanti alle iniziative.
(13)
Il proseguimento del sostegno ai programmi di ricerca nei campi della nanoelettronica e dei sistemi informatici incorporati deve fare tesoro dell’esperienza acquisita nel corso delle attività delle imprese comuni ENIAC e ARTEMIS, tenendo conto dei risultati delle valutazioni intermedie, delle raccomandazioni delle parti interessate e dell’esigenza di un efficace coordinamento e sinergia delle risorse.
(14)
Esiste una crescente interazione tra i soggetti partecipanti alle piattaforme tecnologiche europee ARTEMIS, ENIAC e la piattaforma tecnologica europea sull’integrazione dei sistemi intelligenti (EPoSS), come descritto nell’agenda strategica di ricerca e innovazione ad alto livello delle industrie di componenti e sistemi per le TIC, da essi pubblicata nel 2012. Per meglio captare e sfruttare le sinergie derivanti da tali interazioni, è opportuno costituire un’unica impresa comune in materia di componenti e sistemi elettronici, che comprenda anche le precedenti attività delle imprese comuni ENIAC e ARTEMIS e sia dotata di una struttura e di regole più adatte al conseguimento di una maggiore efficienza e semplificazione («l’impresa comune ECSEL»). A questo scopo, l’impresa comune ECSEL dovrebbe adottare un regolamento finanziario specifico, confacente al proprio fabbisogno, a norma dell’articolo 209 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio (8).
(15)
L’attuazione dell’agenda strategica di ricerca e innovazione ad alto livello elaborata dal settore dipende dal sostegno finanziario erogato da più fonti: programmi nazionali, regionali e intergovernativi, il programma quadro dell’Unione e un’iniziativa tecnologica congiunta sotto forma di partenariato pubblico-privato.
(16)
Il partenariato pubblico-privato per i componenti e i sistemi elettronici dovrebbe combinare i mezzi tecnici e finanziari indispensabili per padroneggiare la complessità dell’innovazione in questo settore, che progredisce a un ritmo sempre maggiore. Per questo, i membri dell’impresa comune ECSEL dovrebbero essere l’Unione, gli Stati membri e i paesi associati a Orizzonte 2020 («i paesi associati») su base volontaria, nonché, a titolo privato, associazioni rappresentative di imprese e altre organizzazioni attive nel campo dei componenti e dei sistemi elettronici in Europa. L’impresa comune ECSEL dovrebbe essere aperta all’adesione di nuovi membri.
(17)
L’impresa comune ECSEL dovrebbe trattare tematiche chiaramente definite, tali da consentire alle industrie europee in generale di progettare, fabbricare e utilizzare le tecnologie più innovative in materia di componenti e sistemi elettronici. Occorre un sostegno finanziario strutturato e coordinato a livello europeo per aiutare i gruppi di ricerca e le industrie europee a rimanere in posizione di punta in un contesto internazionale altamente competitivo, assicurare un rapido e ampio sfruttamento industriale della leadership tecnologica in ogni parte d’Europa, con cospicui effetti di ricaduta sull’insieme della società, condividere la presa di rischi e unire le forze armonizzando strategie e investimenti nella prospettiva di un comune interesse europeo. La Commissione può decidere, previa notifica da parte dello Stato membro o del gruppo di Stati membri interessati e purché sussistano tutte le condizioni del caso, che le iniziative dell’impresa comune ECSEL sono qualificabili come importanti progetti d’interesse comune europeo.
(18)
Le associazioni private AENEAS, ARTEMISIA ed EPoSS hanno espresso per iscritto il loro accordo affinché le attività di ricerca e innovazione nell’ambito dell’impresa comune ECSEL si svolgano all’interno di una struttura confacente alla natura del partenariato pubblico-privato. È opportuno che le associazioni private accettino lo statuto che figura in allegato al presente regolamento mediante una lettera di adesione.
(19)
Ai fini del conseguimento dei propri obiettivi, l’impresa comune ECSEL dovrebbe erogare aiuti finanziari, prevalentemente sotto forma di sovvenzioni, ai partecipanti selezionati in seguito a inviti aperti e concorrenziali a presentare proposte. Il sostegno finanziario dovrebbe avere come bersaglio comprovate disfunzioni del mercato che impediscono lo svolgimento del programma in questione e come effetto quello di incentivare cambiamenti di comportamento dei beneficiari.
(20)
L’impresa comune ECSEL dovrebbe operare in modo aperto e trasparente fornendo tempestivamente tutte le informazioni pertinenti ai suoi organi competenti e promuovendo le proprie attività, incluse le attività di informazione e diffusione destinate al pubblico. Il regolamento interno degli organi dell’impresa comune ECSEL dovrebbe essere reso pubblico.
(21)
Nel valutare l’impatto complessivo dell’impresa comune ECSEL, è opportuno tenere conto degli investimenti realizzati da tutti i soggetti giuridici diversi dall’Unione e dagli Stati partecipanti all’impresa comune ECSEL («stati partecipanti ECSEL») che contribuiscono al raggiungimento degli obiettivi dell’impresa comune ECSEL. Sono previsti investimenti complessivi pari ad almeno 2 340 000 000 EUR.
(22)
Al fine di mantenere la parità di condizioni per tutte le imprese attive nel mercato interno, è opportuno che i finanziamenti erogati dal programma quadro dell’Unione siano conformi alle norme sugli aiuti di Stato, in modo da garantire l’efficacia della spesa pubblica e prevenire distorsioni del mercato quali il soffocamento dei finanziamenti privati, la creazione di strutture di mercato inefficaci o la preservazione di aziende inefficienti.
(23)
La partecipazione ad azioni indirette finanziate dall’impresa comune ECSEL dovrebbe essere conforme al regolamento (UE) n. 1290/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (9). L’impresa comune ECSEL dovrebbe altresì assicurare un’applicazione coerente di tali norme sulla base delle misure pertinenti adottate dalla Commissione. I criteri di ammissibilità specifici applicabili ai singoli candidati per ottenere finanziamenti da parte degli Stati partecipanti a ECSEL possono essere stabiliti dalle competenti autorità. Le norme specifiche in merito all’ammissibilità dei costi possono essere stabilite dagli Stati partecipanti a ECSEL quando non incaricano l’impresa comune ECSEL di assegnare i loro contributi ai partecipanti alle azioni indirette.
(24)
L’impresa comune ECSEL dovrebbe inoltre utilizzare mezzi elettronici gestiti dalla Commissione per garantire l’apertura e la trasparenza e agevolare la partecipazione a essa. Pertanto, gli inviti a presentare proposte dell’impresa comune ECSEL dovrebbero altresì essere pubblicati sul portale unico dei partecipanti e tramite altri strumenti elettronici di diffusione di Orizzonte 2020 gestiti dalla Commissione. Dati pertinenti relativi fra l’altro alle proposte, ai richiedenti, alle sovvenzioni e ai partecipanti dovrebbero inoltre essere resi disponibili dall’impresa comune ECSEL a fini di inserimento nei sistemi elettronici di diffusione e comunicazione di Orizzonte 2020 gestiti dalla Commissione in un formato appropriato e con la frequenza corrispondente agli obblighi di comunicazione della Commissione.
(25)
Nella classificazione delle attività di ricerca tecnologica, sviluppo dei prodotti e dimostrazione, l’impresa comune ECSEL dovrebbe tenere conto delle definizioni OCSE relative al livello di maturità tecnologica (Technological Readiness Level).
(26)
Il contributo finanziario dell’Unione dovrebbe essere gestito secondo il principio della sana gestione finanziaria e conformemente alle pertinenti norme in materia di gestione indiretta stabilite dal regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e dal regolamento delegato (UE) n. 1268/2012 della Commissione (10).
(27)
Ai fini della semplificazione, si dovrebbero ridurre gli oneri amministrativi per tutte le parti. È opportuno evitare la duplicazione degli audit e documentazione e relazioni sproporzionate. Gli audit sui beneficiari di fondi dell’Unione nell’ambito del presente regolamento dovrebbero essere effettuati a norma del regolamento (UE) n. 1291/2013.
(28)
Gli interessi finanziari dell’Unione e degli altri membri dell’impresa comune ECSEL dovrebbero essere tutelati attraverso misure proporzionate per l’intero ciclo di spesa, anche attraverso la prevenzione e l’individuazione di irregolarità, lo svolgimento di indagini sulle stesse, il recupero dei fondi perduti, indebitamente o non correttamente utilizzati e, se del caso, attraverso sanzioni amministrative e pecuniarie conformi al regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012.
(29)
È opportuno che il revisore contabile interno della Commissione eserciti nei confronti dell’impresa comune ECSEL le stesse competenze che esercita nei confronti della Commissione.
(30)
In considerazione della natura specifica e dell’attuale status delle imprese comuni e al fine di assicurare continuità con il settimo programma quadro, le imprese comuni dovrebbero continuare a essere oggetto di una procedura di discarico distinta. In deroga all’articolo 60, paragrafo 7, e all’articolo 209 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012, il discarico per l’esecuzione del bilancio dell’impresa comune ECSEL dovrebbe pertanto essere dato dal Parlamento europeo su raccomandazione del Consiglio. Di conseguenza, gli obblighi di comunicazione di cui all’articolo 60, paragrafo 5, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 non dovrebbero applicarsi al contributo finanziario dell’Unione per l’impresa comune ECSEL ma dovrebbero allinearsi per quanto possibile a quelli previsti per gli organismi di cui all’articolo 208 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012. La verifica dei conti e della legittimità e regolarità delle operazioni sottostanti dovrebbe essere effettuata dalla Corte dei conti.
(31)
Orizzonte 2020 dovrebbe contribuire a colmare i divari in materia di ricerca e innovazione all’interno dell’Unione promuovendo sinergie con i fondi strutturali e d’investimento europei (fondi ESI). L’impresa comune ECSEL dovrebbe pertanto cercare di sviluppare strette interazioni con i fondi ESI che possono contribuire in modo specifico a rafforzare le capacità di ricerca e innovazione a livello locale, regionale e nazionale nell’ambito dell’impresa comune ECSEL e sostenere le iniziative di specializzazione intelligente.
(32)
Le imprese comuni ENIAC e ARTEMIS sono state costituite per un periodo che va fino al 31 dicembre 2017. L’impresa comune ECSEL dovrebbe continuare a sostenere i programmi di ricerca nei campi della nanoelettronica e dei sistemi informatici incorporati realizzando le restanti azioni intraprese nell’ambito dei regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008 conformemente a tali regolamenti. Per garantire l’uso ottimale dei finanziamenti destinati alla ricerca, la fase di transizione dalle imprese comuni ENIAC e ARTEMIS all’impresa comune ECSEL dovrebbe essere allineata e sincronizzata con la fase di transizione dal settimo programma quadro a Orizzonte 2020. Per motivi di chiarezza e certezza del diritto, è pertanto opportuno abrogare i regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008 e adottare disposizioni transitorie.
(33)
In considerazione dell’obiettivo di Orizzonte 2020 di conseguire una maggiore semplificazione e coerenza, tutti gli inviti a presentare proposte nell’ambito dell’impresa comune ECSEL dovrebbero tenere conto della durata del programma quadro Orizzonte 2020.
(34)
Poiché l’obiettivo del presente regolamento, vale a dire il rafforzamento della ricerca industriale e dell’innovazione in tutta l’Unione attraverso l’attuazione, da parte dell’impresa comune RCSEL, dell’iniziativa tecnologica congiunta «Componenti e sistemi elettronici per la leadership europea», non può essere conseguito in misura sufficiente dagli Stati membri ma può, per evitare duplicazioni non necessarie, mantenere la massa critica e garantire che pubblico il finanziamento sia utilizzato in modo ottimale, essere conseguito meglio a livello di Unione, quest’ultima può intervenire in base al principio di sussidiarietà sancito dall’articolo 5 del trattato sull’Unione europea. Il presente regolamento si limita a quanto è necessario per conseguire tale obiettivo in ottemperanza al principio di proporzionalità enunciato nello stesso articolo,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Costituzione
1. Ai fini dell’attuazione dell’iniziativa tecnologica congiunta «Componenti e sistemi elettronici per la leadership europea», è costituita, per un periodo fino al 31 dicembre 2024, un’impresa comune ai sensi dell’articolo 187 TFUE («l’impresa comune ECSEL»). Per tenere conto della durata di Orizzonte 2020, gli inviti a presentare proposte nell’ambito dell’impresa comune ECSEL sono lanciati entro il 31 dicembre 2020. In casi debitamente giustificati gli inviti a presentare proposte possono essere lanciati entro il 31 dicembre 2021.
2. L’impresa comune ECSEL sostituisce le imprese comuni ENIAC e ARTEMIS, istituite rispettivamente dai regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008, alle quali subentra.
3. L’impresa comune ECSEL è un organismo incaricato dell’attuazione di un partenariato pubblico-privato di cui all’articolo 209 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012.
4. L’impresa comune ECSEL è dotata di personalità giuridica. In tutti gli Stati membri essa gode della più ampia capacità giuridica riconosciuta alle persone giuridiche dalle legislazioni di tali Stati membri. In particolare, essa può acquistare o alienare beni mobili e immobili e può stare in giudizio.
5. L’impresa comune ECSEL ha sede a Bruxelles, Belgio.
6. Lo statuto dell’impresa comune ECSEL («lo statuto») è riportato nell’allegato.
Articolo 2
Obiettivi e ambito di applicazione
1. L’impresa comune ECSEL persegue i seguenti obiettivi:
a)
contribuire all’attuazione del regolamento (UE) n. 1291/2013 e, in particolare, della parte II della decisione 2013/743/UE;
b)
contribuire allo sviluppo di un’industria forte e competitiva a livello mondiale nel settore dei componenti e dei sistemi elettronici nell’Unione;
c)
garantire la disponibilità di componenti e sistemi elettronici sui principali mercati, in risposta alle molteplici sfide per la società e nell’intento di mantenere l’Europa all’avanguardia dello sviluppo tecnologico, colmando il divario tra ricerca e sfruttamento, rafforzando le capacità di innovazione e stimolando la crescita economica e occupazionale nell’Unione;
d)
armonizzare le strategie degli Stati membri in modo da attrarre investimenti privati e contribuire all’efficacia dei finanziamenti pubblici evitando un’inutile duplicazione e frammentazione degli sforzi, nonché agevolando la partecipazione di quanti sono impegnati nella ricerca e nell’innovazione;
e)
mantenere e incrementare la capacità di fabbricazione di semiconduttori e sistemi intelligenti in Europa, assicurando la leadership anche in termini di mezzi di produzione e di lavorazione dei materiali;
f)
occupare e consolidare una posizione di punta nella progettazione e nell’ingegneria di sistemi, comprese le tecnologie incorporate;
g)
offrire a tutti gli operatori interessati l’accesso a un’infrastruttura di livello mondiale per la progettazione e la fabbricazione di componenti elettronici e di sistemi incorporati/ciberfisici e intelligenti; e
h)
creare un ecosistema dinamico comprendente piccole e medie imprese (PMI), così da consolidare i cluster esistenti e promuovere la creazione di nuovi cluster in nuovi settori promettenti.
2. L’ambito d’azione dell’impresa comune ECSEL si fonda sui risultati ottenuti dalle imprese comuni ENIAC e ARTEMIS, dalla piattaforma tecnologica europea EPoSS e dai lavori finanziati attraverso altri programmi nazionali ed europei. L’impresa comune ECSEL promuoverà in modo adeguato ed equilibrato nuovi sviluppi e sinergie, principalmente tra i seguenti comparti:
a)
tecnologie di progettazione, lavorazione e integrazione, apparecchiature, materiali e fabbricazione per micro e nanoelettronica, tendenti alla miniaturizzazione, diversificazione e differenziazione, integrazione eterogenea;
b)
processi, metodi, strumenti e piattaforme, progettazioni e architetture di riferimento per software e/o sistemi incorporati/ciberfisici ad alta intensità di controllo, imperniati su una connettività e un’interoperabilità senza soluzione di continuità, sicurezza funzionale, massima disponibilità e sicurezza per le applicazioni di tipo professionale e di largo consumo, nonché servizi connessi; e
c)
approcci multidisciplinari per sistemi intelligenti, supportati da sviluppi nella progettazione olistica e nella fabbricazione avanzata per la realizzazione di sistemi intelligenti autonomi e adattabili, dotati di interfacce sofisticate e capaci di offrire funzionalità complesse, basate ad esempio sull’integrazione senza soluzione di continuità di funzioni di rilevamento, attivazione, elaborazione, fornitura di energia e messa in rete.
Articolo 3
Contributo finanziario dell’Unione
1. Il contributo finanziario dell’Unione all’impresa comune ECSEL, compresi gli stanziamenti dell’EFTA, a copertura delle spese amministrative e dei costi operativi, ammonta fino a 1 184 874 000 EUR. Il contributo finanziario dell’Unione è a carico degli stanziamenti iscritti nel bilancio generale dell’Unione e destinati al programma specifico, recante attuazione di Orizzonte 2020 (2014-2020), istituito dalla decisione 2013/743/UE. L’esecuzione del bilancio riguardo al contributo finanziario dell’Unione è affidata all’impresa comune ECSEL in quanto organismo di cui all’articolo 209 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012, conformemente all’articolo 58, paragrafo 1, lettera c), punto iv), e agli articoli 60 e 61 dello stesso regolamento.
2. Le modalità del contributo finanziario dell’Unione sono stabilite in un accordo di delega e in convenzioni annuali per il trasferimento di fondi che la Commissione deve concludere, per conto dell’Unione, con l’impresa comune ECSEL.
3. L’accordo di delega di cui al paragrafo 2 del presente articolo tiene conto degli elementi di cui all’articolo 58, paragrafo 3, e agli articoli 60 e 61 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012, nonché all’articolo 40 del regolamento delegato (UE) n. 1268/2012, come pure dei seguenti elementi:
a)
i requisiti relativi al contributo dell’impresa comune ECSEL per quanto riguarda i pertinenti indicatori di prestazione di cui all’allegato II della decisione 2013/743/UE;
b)
i requisiti relativi al contributo dell’impresa comune ECSEL ai fini del controllo di cui all’allegato III della decisione 2013/743/UE;
c)
gli indicatori di prestazione specifici connessi al funzionamento dell’impresa comune ECSEL;
d)
le disposizioni concernenti la messa a disposizione di dati necessari per consentire alla Commissione di adempiere ai propri obblighi di diffusione e comunicazione di cui all’articolo 28 del regolamento (UE) n. 1291/2013, compreso sul portale unico dei partecipanti e tramite altri strumenti elettronici di diffusione di Orizzonte 2020 gestiti dalla Commissione;
e)
le disposizioni per la pubblicazione degli inviti a presentare proposte dell’impresa comune ECSEL anche sul portale unico dei partecipanti e tramite altri strumenti elettronici di diffusione di Orizzonte 2020 gestiti dalla Commissione;
f)
l’impiego di risorse umane e le relative modifiche, in particolare l’assunzione per gruppo di funzioni, grado e categoria, la riclassificazione e qualsiasi modifica dell’organico.
Articolo 4
Contributi di membri diversi dall’Unione
1. Gli Stati partecipanti a ECSEL apportano un contributo finanziario a copertura dei costi operativi dell’impresa comune ECSEL commisurato al contributo finanziario dell’Unione. Per il periodo di cui all’articolo 1 è previsto l’importo di almeno 1 170 000 000 EUR.
2. I membri privati dell’impresa comune ECSEL apportano - o provvedono affinché le loro entità costitutive ed entità affiliate apportino - un contributo all’impresa comune ECSEL. Per il periodo di cui all’articolo 1 è previsto l’importo di almeno 1 657 500 000 EUR.
3. I contributi di cui ai paragrafi 1 e 2 del presente articolo sono costituiti dai contributi versati all’impresa comune ECSEL di cui all’articolo 16, paragrafo 2, e paragrafo 3, lettere b) e c), dello statuto.
4. I membri dell’impresa comune ECSEL diversi dall’Unione riferiscono al consiglio di direzione della stessa, entro il 31 gennaio di ogni anno, il valore dei contributi di cui ai paragrafi 1 e 2 apportati in ciascuno dei precedenti esercizi finanziari.
5. Per la valutazione dei contributi di cui all’articolo 16, paragrafo 3, lettera c), dello statuto, i costi sono determinati secondo le consuete prassi contabili delle entità interessate, conformemente ai principi contabili vigenti nello Stato in cui ha sede l’entità e ai pertinenti principi contabili internazionali e ai principi internazionali d’informativa finanziaria. I costi sono certificati da un revisore dei conti esterno indipendente, nominato dall’entità interessata. Il metodo di valutazione può essere verificato dall’impresa comune ECSEL se vi è incertezza derivante dalla certificazione. Ove persistano incertezze, esso può essere sottoposto a revisione contabile dall’impresa comune ECSEL.
6. La Commissione può intraprendere azioni correttive ed eventualmente cessare, ridurre proporzionalmente o sospendere il contributo finanziario dell’Unione all’impresa comune ECSEL, oppure avviare la procedura di liquidazione di cui all’articolo 26, paragrafo 2, dello statuto, qualora i membri diversi dall’Unione, comprese le loro entità costitutive ed entità affiliate, non apportino, apportino solo parzialmente o apportino in ritardo i contributi di cui ai paragrafi 1 e 2 del presente articolo.
Articolo 5
Regolamento finanziario
Fatto salvo l’articolo 12 del presente regolamento, l’impresa comune ECSEL adotta il proprio regolamento finanziario specifico a norma dell’articolo 209 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e del regolamento delegato (UE) n. 110/2014 della Commissione (11).
Articolo 6
Personale
1. Al personale dell’impresa comune ECSEL si applicano lo statuto dei funzionari e il regime applicabile agli altri agenti dell’Unione europea, quale definito dal regolamento (CEE, Euratom, CECA) n. 259/68 del Consiglio (12) («Statuto dei funzionari» e «Regime applicabile agli altri agenti»), e le norme adottate di comune accordo dalle istituzioni dell’Unione per l’applicazione dello statuto dei funzionari e del regime applicabile agli altri agenti.
2. Il consiglio di direzione dell’impresa comune ECSEL esercita, nei confronti del personale, i poteri conferiti dallo statuto dei funzionari all’autorità che ha il potere di nomina e i poteri conferiti dal regime applicabile agli altri agenti all’autorità abilitata a stipulare contratti («i poteri dell’autorità che ha il potere di nomina»).
Il consiglio di direzione adotta, a norma dell’articolo 110 dello statuto dei funzionari, una decisione basata sull’articolo 2, paragrafo 1, dello statuto dei funzionari e sull’articolo 6 del regime applicabile agli altri agenti, con cui delega al direttore esecutivo i poteri pertinenti dell’autorità che ha il potere di nomina e definisce le condizioni di sospensione di tale delega. Il direttore esecutivo è autorizzato a subdelegare tali poteri.
Qualora circostanze eccezionali lo richiedano, il consiglio di direzione può decidere di sospendere la delega dei poteri dell’autorità che ha il potere di nomina al direttore esecutivo e qualsiasi successiva subdelega da parte di quest’ultimo. In tali casi il consiglio di direzione esercita i poteri dell’autorità che ha il potere di nomina o li delega a uno dei suoi membri o a un membro del personale dell’impresa comune ECSEL che non sia il direttore esecutivo.
3. Il consiglio di direzione adotta adeguate modalità di attuazione dello statuto dei funzionari e del regime applicabile agli altri agenti a norma dell’articolo 110 dello statuto dei funzionari.
4. Il numero degli effettivi è stabilito nella tabella dell’organico dell’impresa comune ECSEL che indica il numero di posti temporanei per gruppo di funzioni e per grado e il numero di agenti contrattuali espresso in equivalenti a tempo pieno, sulla base del bilancio annuale.
5. L’organico dell’impresa comune ECSEL comprende agenti temporanei e agenti contrattuali.
6. Tutte le spese per il personale sono a carico dell’impresa comune ECSEL.
Articolo 7
Esperti nazionali distaccati e tirocinanti
1. L’impresa comune ECSEL può avvalersi di esperti nazionali distaccati e tirocinanti, i quali non sono alle dipendenze dell’impresa comune ECSEL. Il numero degli esperti nazionali distaccati, espresso in equivalenti a tempo pieno, è sommato all’organico di cui all’articolo 6, paragrafo 4, sulla base del bilancio annuale.
2. Il consiglio di direzione adotta una decisione che stabilisce le regole per il distacco di esperti nazionali presso l’impresa comune ECSEL e per il ricorso a tirocinanti.
Articolo 8
Privilegi e immunità
All’impresa comune ECSEL e al suo personale si applica il protocollo n. 7 sui privilegi e sulle immunità dell’Unione europea, allegato al trattato sull’Unione europea e al trattato sul funzionamento dell’Unione europea.
Articolo 9
Responsabilità dell’impresa comune ECSEL
1. La responsabilità contrattuale dell’impresa comune ECSEL è disciplinata dalle pertinenti disposizioni contrattuali e dalla legge applicabile alla convenzione, alla decisione o al contratto in questione.
2. In materia di responsabilità extracontrattuale, l’impresa comune ECSEL risarcisce, conformemente ai principi generali comuni ai diritti degli Stati membri, i danni cagionati dal personale nell’esercizio delle sue funzioni.
3. Qualsiasi pagamento dell’impresa comune ECSEL destinato a coprire la responsabilità di cui ai paragrafi 1 e 2, come pure i costi e le spese sostenuti in relazione a essa, è considerato una spesa dell’impresa comune ECSEL ed è coperto dalle sue risorse.
4. L’impresa comune ECSEL è la sola responsabile dell’adempimento dei propri obblighi.
Articolo 10
Competenza della Corte di giustizia e diritto applicabile
1. La Corte di giustizia è competente a pronunciarsi:
a)
in base a ogni clausola compromissoria contenuta in convenzioni o contratti conclusi dall’impresa comune ECSEL o in sue decisioni;
b)
sulle controversie relative al risarcimento dei danni causati dal personale dell’impresa comune ECSEL nell’esercizio delle sue funzioni;
c)
sulle controversie tra l’impresa comune ECSEL e il suo personale, nei limiti e alle condizioni fissati dallo statuto dei funzionari e dal regime applicabile agli altri agenti.
2. Nelle materie riguardanti i paesi associati, si applicano le disposizioni specifiche dei pertinenti accordi.
3. Per tutte le questioni non contemplate dal presente regolamento o da altri atti giuridici del diritto dell’Unione, si applica il diritto dello Stato in cui ha sede l’impresa comune ECSEL.
Articolo 11
Valutazione
1. Entro il 30 giugno 2017 la Commissione effettua, con l’assistenza di esperti indipendenti, una valutazione intermedia dell’impresa comune ECSEL, destinata a valutare, in particolare, il livello di partecipazione e l’entità dei contributi apportati alle azioni indirette dai membri privati e dalle loro entità costitutive ed entità affiliate, nonché da altri soggetti giuridici. La Commissione redige una relazione su tale valutazione che include conclusioni della valutazione al Parlamento europeo e al Consiglio, corredate delle sue osservazioni, entro il 31 dicembre 2017. I risultati della valutazione intermedia dell’impresa comune ECSEL sono tenuti in considerazione nella valutazione approfondita e nella valutazione intermedia di cui all’articolo 32 del regolamento (UE) n. 1291/2013.
2. Sulla base delle conclusioni della valutazione intermedia di cui al paragrafo 1 del presente articolo, la Commissione può procedere come previsto all’articolo 4, paragrafo 6, o adottare qualsiasi altro provvedimento appropriato.
3. Entro sei mesi dalla liquidazione dell’impresa comune ECSEL, ma non oltre due anni dopo l’avvio della procedura di liquidazione di cui all’articolo 26 dello statuto, la Commissione conduce una valutazione finale dell’impresa comune ECSEL. I risultati della valutazione finale sono presentati al Parlamento europeo e al Consiglio.
Articolo 12
Discarico
In deroga all’articolo 60, paragrafo 7, e all’articolo 209 del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012, il discarico per l’esecuzione del bilancio dell’impresa comune ECSEL è dato dal Parlamento europeo su raccomandazione del Consiglio, secondo la procedura di cui al regolamento finanziario dell’impresa comune ECSEL.
Articolo 13
Audit ex post
1. Gli audit ex post sulle spese relative alle azioni indirette sono realizzati dall’impresa comune ECSEL a norma dell’articolo 29 del regolamento (UE) n. 1291/2013 nell’ambito delle azioni indirette di Orizzonte 2020.
2. La Commissione può decidere di effettuare gli audit di cui al paragrafo 1. In tali casi, si attiene alle norme applicabili, in particolare le disposizioni dei regolamenti (UE, Euratom) n. 966/2012, (UE) n. 1290/2013 e (UE) n. 1291/2013.
Articolo 14
Tutela degli interessi finanziari dell’Unione
1. L’impresa comune ECSEL consente al personale della Commissione e ad altri soggetti autorizzati dall’impresa comune o dalla Commissione, come pure alla Corte dei conti, l’accesso ai propri locali e a tutte le informazioni, comprese le informazioni in formato elettronico, necessarie per lo svolgimento degli audit.
2. L’Ufficio europeo per la lotta antifrode (OLAF) può svolgere indagini, inclusi controlli e verifiche sul posto, nel rispetto delle disposizioni e delle procedure previste dal regolamento (Euratom, CE) n. 2185/96 del Consiglio (13) e dal regolamento (UE, Euratom) n. 883/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (14), al fine di accertare l’esistenza di frodi, corruzione o altra attività illecita lesiva degli interessi finanziari dell’Unione in relazione a una convenzione, a una decisione o a un contratto finanziati a norma del presente regolamento.
3. Fatti salvi i paragrafi 1 e 2, le convenzioni, le decisioni e i contratti risultanti dall’applicazione del presente regolamento autorizzano espressamente la Commissione, l’impresa comune ECSEL, la Corte dei conti e l’OLAF a svolgere tali audit e indagini, nei limiti delle rispettive competenze.
4. L’impresa comune ECSEL garantisce che gli interessi finanziari dei suoi membri siano adeguatamente tutelati effettuando o facendo effettuare gli opportuni controlli interni ed esterni.
5. L’impresa comune ECSEL aderisce all’accordo interistituzionale del 25 maggio 1999 tra il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione relativo alle indagini interne svolte dall’Ufficio europeo per la lotta antifrode (OLAF) (15). L’impresa comune ECSEL adotta le misure necessarie per agevolare l’espletamento di indagini interne da parte dell’OLAF.
Articolo 15
Riservatezza
Fatto salvo l’articolo 16, l’impresa comune ECSEL protegge le informazioni sensibili la cui divulgazione potrebbe pregiudicare gli interessi dei suoi membri o dei partecipanti alle sue attività.
Articolo 16
Trasparenza
1. Il regolamento (CE) n. 1049/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio (16) si applica ai documenti in possesso dell’impresa comune ECSEL.
2. Il consiglio di direzione dell’impresa comune ECSEL può adottare le modalità pratiche per l’attuazione del regolamento (CE) n. 1049/2001.
3. Fatto salvo l’articolo 10 del presente regolamento, le decisioni adottate dall’impresa comune ECSEL ai sensi dell’articolo 8 del regolamento (CE) n. 1049/2001 possono essere oggetto di una denuncia al Mediatore europeo alle condizioni stabilite dall’articolo 228 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea.
Articolo 17
Norme in materia di partecipazione e diffusione
1. Il regolamento (UE) n. 1290/2013 si applica alle azioni finanziate dall’impresa comune ECSEL. A norma di detto regolamento, l’impresa comune ECSEL è considerata un organismo di finanziamento e sovvenziona azioni indirette di cui all’articolo 1, lettera a), dello statuto.
2. I criteri di ammissibilità specifici applicabili ai singoli candidati per ottenere finanziamenti da parte degli Stati partecipanti a ECSEL possono essere stabiliti dalle competenti autorità finanziatrici. Detti criteri potrebbero includere, fra l’altro, il tipo di candidato, compresi status giuridico e scopo, le condizioni di responsabilità e vitalità, fra cui la solidità finanziaria, e il rispetto degli obblighi fiscali e sociali.
3. Gli Stati partecipanti a ECSEL che non incaricano l’impresa comune ECSEL di assegnare i loro contributi ai partecipanti alle azioni indirette tramite convenzioni di sovvenzione stipulate dall’impresa comune ECSEL con i partecipanti possono stabilire norme specifiche in merito all’ammissibilità dei costi per il finanziamento dei partecipanti.
4. I criteri e le norme specifici sono inseriti nel piano di lavoro.
Articolo 18
Sostegno da parte dello Stato ospitante
Tra l’impresa comune ECSEL e lo Stato in cui essa ha sede può essere concluso un accordo amministrativo concernente i privilegi e le immunità e altre agevolazioni che tale Stato deve concedere all’impresa comune ECSEL.
Articolo 19
Abrogazione e disposizioni transitorie
1. I regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008 sono abrogati.
2. Fatto salvo il paragrafo 1, le azioni intraprese nell’ambito dei regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008, compresi i piani di attuazione annuali adottati a norma di detti regolamenti, continuano a essere disciplinate da tali regolamenti fino al loro completamento.
3. Oltre ai contributi menzionati all’articolo 3, paragrafo 1, e all’articolo 4, paragrafo 2, i seguenti contributi a copertura delle spese amministrative dell’impresa comune ECSEL sono erogati nell’arco del periodo 2014-2017 per il completamento delle azioni intraprese nel quadro dei regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008:
a)
2 050 000 EUR a carico dell’Unione,
b)
1 430 000 EUR a carico dell’associazione AENEAS e
c)
975 000 EUR a carico dell’associazione ARTEMISIA.
La valutazione intermedia di cui all’articolo 11, paragrafo 1, del presente regolamento comprende una valutazione finale delle imprese comuni ENIAC e ARTEMIS a norma dei regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008.
4. Il direttore esecutivo nominato ai sensi del regolamento (CE) n. 72/2008 passa a espletare, per il periodo restante del mandato, le funzioni di direttore esecutivo dell’impresa comune ECSEL previste dal presente regolamento a decorrere dal 27 giugno 2014. Le altre condizioni contrattuali concernenti il direttore esecutivo rimangono invariate.
5. Se il direttore esecutivo nominato ai sensi del paragrafo 4 del presente articolo era al suo primo mandato, egli è nominato per il periodo restante del mandato con la possibilità di prorogare il mandato stesso per un massimo di quattro anni, conformemente all’articolo 8, paragrafo 4, dello statuto. Se il direttore esecutivo nominato ai sensi del paragrafo 4 del presente articolo era al suo secondo mandato, non vi è possibilità di proroga. Il direttore esecutivo il cui mandato sia stato prorogato non può partecipare a un’altra procedura di selezione per lo stesso posto alla fine del periodo complessivo.
6. Il contratto di lavoro del direttore esecutivo nominato ai sensi del regolamento (CE) n. 74/2008 viene a cessare prima del 27 giugno 2014.
7. Fatti salvi i paragrafi 4 e 5, il presente regolamento lascia impregiudicati i diritti e gli obblighi del personale assunto nel quadro dei regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008. I relativi contratti di lavoro possono essere rinnovati a norma del presente regolamento, nel rispetto dello statuto dei funzionari e del regime applicabile agli altri agenti e compatibilmente con i vincoli di bilancio dell’impresa comune ECSEL.
8. Il direttore esecutivo dell’impresa comune ECSEL indice la prima riunione del consiglio di direzione e del comitato delle autorità pubbliche.
9. Salvo diverso accordo tra i membri dell’impresa comune ENIAC e dell’impresa comune ARTEMIS a norma dei regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008, tutti i diritti e gli obblighi, compresi le attività, i debiti o le passività, dei membri delle imprese comuni di cui ai predetti regolamenti sono trasferiti ai membri dell’impresa comune ECSEL ai sensi del presente regolamento.
10. Gli eventuali stanziamenti inutilizzati nell’ambito dei regolamenti (CE) n. 72/2008 e (CE) n. 74/2008 sono trasferiti all’impresa comune ECSEL. Ogni eventuale importo dovuto dalle associazioni AENEAS e ARTEMISIA per le spese amministrative delle imprese comuni ENIAC e ARTEMIS nel periodo 2008-2013 è trasferito all’impresa comune ECSEL secondo modalità stabilite di comune accordo con la Commissione.
Articolo 20
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 6 maggio 2014