NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
REGOLAMENTO (UE) N. 1205/2013 DELLA COMMISSIONE
del 26 novembre 2013
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di vetro solare dalla Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
Il 28 febbraio 2013 la Commissione europea («la Commissione») ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) («avviso di apertura»), l'apertura di un procedimento antidumping riguardante le importazioni nell'Unione di vetro solare originario della Repubblica popolare cinese («RPC» o «paese interessato»).
(2)
L'inchiesta è stata avviata a seguito di una denuncia presentata il 15 gennaio 2013 dalla EU ProSun Glass («il denunciante») per conto di produttori che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale di vetro solare dell'Unione. La denuncia conteneva elementi di prova diretti dell'esistenza di pratiche di dumping sul prodotto citato e del grave pregiudizio che ne è conseguito, elementi ritenuti sufficienti per giustificare l'apertura di un'inchiesta.
(3)
In seguito alla pubblicazione dell'avviso di apertura, la Commissione è stata informata che la definizione del prodotto contenuta al punto 2 dell'avviso di apertura non era corretta. È stata pertanto pubblicata, nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (3), una rettifica all'avviso di apertura che ha corretto l'errore.
(4)
Il 27 aprile 2013 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (4), l'apertura di un procedimento antisovvenzioni parallelo riguardante le importazioni nell'Unione di vetro solare originario della Repubblica popolare cinese e ha avviato un'inchiesta separata.
1.2. Registrazione
(5)
Con la denuncia era stata ricevuta una richiesta di registrazione delle importazioni di vetro solare dal paese interessato, che è stata però poi revocata in data 2 ottobre 2013.
1.3. Parti interessate
(6)
La Commissione ha notificato ufficialmente l'apertura dell'inchiesta al denunciante, agli altri produttori noti dell'Unione, ai produttori esportatori noti della RPC, a importatori, commercianti, utilizzatori e fornitori noti, nonché alle autorità della Repubblica popolare cinese. Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell'avviso di apertura. La Commissione ha inoltre informato dell'apertura dell'inchiesta i produttori dei possibili paesi di riferimento e li ha invitati a partecipare.
1.3.1. Campionamento
a) Campionamento dei produttori dell'Unione
(7)
L'inchiesta ha rivelato che attualmente l'industria dell'Unione consta di sette produttori attivi, due dei quali sono PMI. La Commissione ha annunciato nell'avviso di apertura di aver selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell'Unione. Tale campione era composto da quattro produttori dell'Unione noti alla Commissione prima dell'avvio dell'inchiesta come produttori di vetro solare. La Commissione ha selezionato il campione sulla base del massimo volume rappresentativo di vendite del prodotto simile nel periodo compreso fra il 1o gennaio 2012 e il 31 dicembre 2012. I produttori dell'Unione inclusi nel campione rappresentavano più del 50 % della produzione totale dell'Unione. La Commissione ha informato le parti interessate del campione proposto di produttori dell'Unione con una nota agli atti da esse consultabile. La Commissione ha anche inviato una lettera ai produttori dell'Unione in cui li informava del campione proposto. Anche le parti interessate sono state invitate, mediante l'avviso di apertura, a presentare le loro osservazioni sul campione provvisorio.
(8)
Una PMI ha manifestato il suo interesse ad entrare a far parte del campione. La Commissione ha deciso di inserirvela unitamente ad un'altra società, in quanto rappresentative di una maggiore percentuale di volume di vendite rispetto ad un'altra azienda, ultima in termini di volumi di vendite, che è stata a sua volta eliminata dal campione. Non sono pervenute altre osservazioni in merito al campione scelto a titolo provvisorio. Di conseguenza, al campione inizialmente proposto la Commissione ha aggiunto due società e ne ha eliminata una.
(9)
Infine, a seguito delle visite di verifica, la Commissione ha deciso di eliminare dal campione una delle cinque società, in quanto ritenuta non rappresentativa dell'industria dell'Unione. In particolare essa si trovava, diversamente dall'industria dell'Unione nel suo insieme, in una fase di avvio, per cui il trend della redditività non avrebbe restituito un quadro fedele della situazione dell'industria dell'Unione.
(10)
Il campione selezionato è stato pertanto circoscritto a quattro produttori dell'Unione. Tale campione finale rappresenta il 79 % delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione. Il campione è pertanto considerato rappresentativo dell'industria dell'Unione.
(11)
Richiamandosi all'articolo 19 del regolamento di base, tre dei sette produttori dell'Unione hanno chiesto che la loro identità non fosse divulgata. Essi hanno sostenuto che, qualora la loro identità fosse stata rivelata, le loro attività commerciali avrebbero potuto subire effetti negativi significativi. La loro richiesta è stata esaminata e giudicata fondata. Si è inoltre deciso, in considerazione del numero limitato di produttori dell'Unione, di non divulgare i nomi dei produttori dell'Unione che non hanno chiesto l'anonimato, in quanto la loro divulgazione avrebbe potuto inavvertitamente rivelare l'identità degli altri. L'identità della società Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH («GMB/IF») è tuttavia già nota, in quanto tale società ha dichiarato pubblicamente di far parte del gruppo dei denuncianti.
b) Campionamento degli importatori indipendenti
(12)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti gli importatori indipendenti sono stati invitati a manifestarsi alla Commissione e a fornire le informazioni indicate nell'avviso di apertura.
(13)
Quattro importatori indipendenti hanno risposto al modulo di campionamento allegato all'avviso di apertura, mentre solo due importatori hanno risposto al questionario specifico. In considerazione dello scarso numero di importatori che hanno collaborato, il campionamento non è stato ritenuto necessario.
c) Campionamento dei produttori esportatori
(14)
Dato il numero elevato di produttori esportatori, nell'avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento per determinare il dumping, in conformità all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in caso affermativo, di selezionare un campione, i produttori esportatori sono stati invitati a contattare la Commissione e a fornire, come specificato nell'avviso di apertura, informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo compreso fra il 1o gennaio 2012 e il 31 dicembre 2012.
(15)
Hanno fornito le informazioni richieste e accettato di essere inclusi nel campione dodici produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori cinesi, in rappresentanza di oltre il 95 % del totale delle esportazioni cinesi nell'Unione nel periodo in questione.
(16)
Alla luce delle informazioni ricevute e in applicazione dell'articolo 17 del regolamento di base, la Commissione ha selezionato, in base alla massima quantità rappresentativa delle esportazioni di vetro solare nell'Unione, un campione provvisorio di cinque produttori esportatori atto ad essere adeguatamente esaminato nel tempo disponibile.
(17)
Tutte le parti interessate, nonché le autorità della RPC, sono state informate del campione proposto e invitate a presentare le loro osservazioni. Dopo aver esaminato le osservazioni ricevute, la Commissione ha confermato il campione proposto, formato da cinque società, informando della sua decisione tutte le parti interessate.
(18)
L'inchiesta ha successivamente svelato che due produttori esportatori inclusi nel campione avevano fornito dati modificati per eccesso sulle loro vendite all'esportazione nell'Unione ed erano quindi stati inclusi nel campione per motivi ingiustificati. Le due società sono state pertanto escluse dal campione, non prima di aver avuto la possibilità di presentare le loro osservazioni. Dopo aver debitamente analizzato le osservazioni fornite dalle due società, la Commissione ha concluso che tali società avevano fornito dati non corretti in maniera non intenzionale e ha deciso di mantenerle nel novero delle parti che hanno collaborato all'inchiesta ai sensi dell'articolo 18 del regolamento di base.
(19)
A seguito di tali esclusioni, è stata presa in considerazione l'eventualità di inserire nel campione altri produttori esportatori. Tuttavia, in considerazione del fatto che si è pervenuti alle due esclusioni in una fase avanzata dell'inchiesta, tale eventualità è stata ritenuta non praticabile, in quanto suscettibile di compromettere la conclusione dell'inchiesta entro le scadenze regolamentari.
(20)
Il campione riveduto di produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori di vetro solare è pertanto il seguente:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, e società collegate («gruppo Flat Glass»);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings («Xinyi») e operatore collegato;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, e società collegate («gruppo Hehe»).
(21)
La Commissione ha rettificato il volume totale delle vendite all'esportazione del prodotto in esame proveniente dalla RPC dopo essere stata informata del fatto che i dati forniti da due produttori esportatori erano stati modificati per eccesso (cfr. considerando 18). Il campione finale rappresenta più del 50 % del volume totale delle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame durante il periodo compreso fra il 1o gennaio 2012 e il 31 dicembre 2012, come indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato. Esso è pertanto considerato rappresentativo in termini di volumi delle esportazioni di vetro solare dalla RPC all'Unione.
d) Risposte al questionario e visite di verifica
(22)
La Commissione ha inviato questionari a tutti i produttori esportatori cinesi che ne hanno fatto richiesta e ai produttori dell'Unione inclusi nel campione, agli importatori indipendenti e loro associazioni nonché agli utilizzatori che si sono manifestati entro i termini stabiliti nell'avviso di apertura.
(23)
Hanno risposto al questionario quattro produttori esportatori cinesi, tutti i produttori dell'Unione inseriti nel campione, due importatori indipendenti dell'Unione e 12 utilizzatori.
(24)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società o gruppi di società:
(a)
Produttori dell'Unione
-
GMB/IF e altre società soggette a trattamento confidenziale.
(b)
Importatori
-
Vetrad NV, Paesi Bassi.
(c)
Utilizzatori
-
Sunerg Solar SRL, Italia.
(d)
Produttori esportatori della RPC
-
Società inserite nel campione:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd («gruppo Flat Glass»);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd e Xinyi Solar (Hong Kong) Limited («gruppo Xinyi»);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. («gruppo Hehe»).
-
Società soggetta a esame individuale:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd («Henan Yuhua»).
(e)
Produttore del paese di riferimento
-
Data l'esigenza di stabilire un valore normale per i produttori esportatori della RPC cui non fosse riconosciuto il trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, è stata effettuata una visita di verifica per determinare il valore normale in base a dati relativi alla Turchia, assunta a paese di riferimento, presso la seguente società:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turchia.
1.3.2. Periodo dell'inchiesta e periodo in esame
(25)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2012 e il 31 dicembre 2012 («periodo dell'inchiesta», o «PI»). L'analisi delle tendenze rilevanti per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo in esame»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(26)
Il prodotto oggetto della presente inchiesta è vetro solare costituito da vetro piatto soda-calcico temprato, con un contenuto di ferro inferiore a 300 ppm, una trasmittanza solare superiore all'88 % (misurata nelle seguenti condizioni: massa d'aria 1,5 e spettro solare nella banda 300-2 500 nm), una resistenza al calore fino a 250 °C (misurata secondo la norma EN 12150), una resistenza agli shock termici di Δ 150 K (misurata secondo la norma EN 12150) e una resistenza meccanica pari o superiore a 90 N/mm2 (misurata secondo la norma EN 1288-3) («prodotto in esame»).
(27)
Il prodotto in esame è attualmente classificato al codice NC ex 7007 19 80.
(28)
Il vetro solare è uno dei componenti utilizzati per la fabbricazione di moduli fotovoltaici in silicio cristallino e di moduli fotovoltaici a film sottile per la produzione di energia elettrica e di collettori termici piatti per la produzione di acqua calda.
2.2. Prodotto simile
(29)
L'inchiesta ha dimostrato che il prodotto in esame e il prodotto fabbricato e venduto sul mercato nazionale della RPC, il prodotto fabbricato e venduto nell'Unione dall'industria dell'Unione e il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno della Turchia, considerata come paese di riferimento, hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e le stesse applicazioni di base. Essi sono pertanto provvisoriamente considerati «prodotti simili» ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
2.3. Contestazioni riguardanti la definizione del prodotto
(30)
Un importatore ha chiesto l'esclusione dall'ambito dell'inchiesta del vetro detto «da orticoltura» impiegato per la costruzione delle serre, sostenendo che per le serre si utilizzano vetri di molte dimensioni diverse, mentre il vetro solare è prodotto unicamente in determinate dimensioni prestabilite. Tale importatore ha inoltre presentato un certificato da cui risulta che le sue importazioni comprendevano in parte vetro con un tenore di ferro superiore a 300 ppm. Ne consegue che, chiaramente, tale parte delle importazioni di vetro «da orticoltura» non rientra nell'ambito della presente inchiesta.
(31)
Un altro importatore ha affermato che il vetro per arredamento da lui importato (utilizzato per ripiani in vetro, pannelli su telaio, piani di tavoli, pannelli per porte scorrevoli, pannelli superiori ecc.), pur possedendo caratteristiche tecniche identiche o molto simili a quelle del vetro solare, è destinato ad un uso finale diverso ed ha perciò chiesto di escluderlo dall'ambito dell'inchiesta. Tuttavia, sulla base delle prove fornite, sembra che la maggior parte del vetro da lui importato non presenti tutte le caratteristiche tecniche del vetro solare quale descritto nel considerando 26. In particolare, sei tipi del vetro importato hanno un contenuto di ferro molto superiore a 300 ppm, mentre un tipo del vetro importato ha un contenuto di ferro inferiore a 300 ppm, ma il loro fattore di trasmissione della luce solare è significativamente inferiore all'88 %, minimo richiesto per essere definito vetro solare. L'importatore ha sostenuto che anche se tali tipi di vetro non soddisfano una delle caratteristiche tecniche del vetro solare di cui al considerando 26, essi sono conformi alla classificazione primaria per il vetro solare, ovvero «vetro piatto sodocalcico temprato». Il parere preliminare della Commissione è che rientrano nell'ambito dell'inchiesta solo i tipi di vetro che soddisfano tutte le caratteristiche tecniche del vetro solare. Di conseguenza, si è concluso in via provvisoria che i tipi di vetro di cui sopra, importati da tale importatore, non rientrano nel campo di applicazione dell'inchiesta.
(32)
Comunque, tutti i tipi di vetro «da orticoltura» e per arredamento che abbiano caratteristiche tecniche simili al vetro solare rientrano in questa fase nella definizione del prodotto in esame, poiché teoricamente utilizzabili come vetro solare.
(33)
L'importatore ha inoltre affermato che a suo parere il vetro flottato sia da escludere dalla definizione del prodotto, in quanto ha un processo di produzione diverso da quello del vetro laminato, da lui considerato l'unico tipo di vetro solare. L'importatore ha quindi aggiunto che, siccome a suo avviso i prodotti per l'arredamento in vetro flottato non possono fungere da sostituti dei prodotti in vetro solare, il vetro flottato non dovrebbe essere considerato un prodotto simile e andrebbe escluso dall'ambito dell'inchiesta. La Commissione ritiene in via preliminare che il vetro flottato non possa essere escluso dall'ambito dell'inchiesta, in quanto possiede tutte le caratteristiche tecniche di cui al considerando 26. L'inchiesta ha inoltre dimostrato che il vetro flottato può con ogni evidenza essere utilizzato come vetro solare ed è prodotto sia dall'industria dell'Unione che dagli esportatori cinesi. Si è deciso pertanto, in via provvisoria, di continuare a includere il vetro flottato nell'ambito dell'inchiesta.
3. DUMPING
3.1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»)
(34)
Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni dalla RPC il valore normale deve essere determinato a norma dell'articolo 2, paragrafi da 1 a 6, del regolamento di base per quei produttori esportatori per i quali sia stata accertata la rispondenza ai criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del medesimo regolamento.
(35)
Qui di seguito si riportano brevemente i criteri, esclusivamente per comodità di riferimento:
(1)
le decisioni delle imprese devono essere prese in risposta a tendenze del mercato, senza troppe interferenze dello Stato; i costi devono riflettere valori di mercato;
(2)
le imprese devono usare una sola serie ben definita di documenti contabili di base, soggetti a revisione contabile indipendente, in linea con le norme contabili internazionali e utilizzati per tutti gli scopi;
(3)
non devono più esistere distorsioni di rilievo dovute al precedente sistema a economia non di mercato;
(4)
la certezza del diritto e la stabilità dell'attività devono essere garantite da leggi che disciplinano il fallimento e la proprietà; e
(5)
le conversioni delle valute devono essere effettuate a tassi di mercato.
(36)
Dieci società che hanno collaborato hanno chiesto il TEM ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e hanno risposto al formulario di richiesta del TEM entro le scadenze fissate. A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera d), del regolamento di base, è stata effettuata una visita di verifica ai fini della concessione del TEM presso le società che erano state incluse nel campione e presso la società cui era stato concesso l'esame individuale (cfr. il considerando 48).
(37)
Di conseguenza è stata presa una decisione in merito alla concessione del TEM relativamente alle quattro società o gruppi di società indicati qui di seguito.
-
Società inserite nel campione
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd («gruppo Flat Glass»);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd e Xinyi Solar (Hong Kong) Limited («gruppo Xinyi»);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. («gruppo Hehe»).
-
Società sottoposta a esame individuale
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd («Henan Yuhua»).
(38)
La Commissione ha raccolto tutte le informazioni ritenute necessarie e verificato presso le sedi delle imprese in questione le informazioni presentate nella richiesta del TEM.
(39)
In caso di parti collegate, la Commissione esamina se il gruppo di società collegate, considerato nel suo complesso, soddisfa le condizioni per beneficiare del TEM. Quindi, qualora una filiale o qualsiasi altra azienda collegata al richiedente nella RPC sia coinvolta, direttamente o indirettamente, nella produzione o nella vendita del prodotto in esame, l'esame del TEM viene effettuato per ogni azienda individualmente nonché per il gruppo di società nel loro insieme.
(40)
Sono state pertanto esaminate le richieste di TEM avanzate da quattro produttori esportatori (gruppi di società), composti di undici soggetti giuridici.
(41)
Dall'esame è emerso che nessuno dei quattro produttori esportatori (gruppi di società) che hanno chiesto il TEM ha dimostrato di soddisfare tutti i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base.
(42)
Più specificamente, tre produttori esportatori non sono stati in grado di dimostrare, individualmente o come gruppo, di disporre di un'unica serie ben definita di documenti contabili soggetti a revisione contabile indipendente in linea con le norme internazionali in materia di contabilità, non soddisfacendo pertanto il secondo criterio per l'ottenimento del TEM.
(43)
Inoltre, tutti e quattro i produttori esportatori, individualmente o come gruppo, non sono stati in grado di dimostrare di non essere stati soggetti a distorsioni di rilievo dovute a un sistema ad economia non di mercato. Di conseguenza, tali società o gruppi di società non hanno soddisfatto il terzo criterio per l'ottenimento del TEM. Più precisamente, tutti e quattro i produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori hanno beneficiato di regimi fiscali preferenziali.
(44)
Uno di questi produttori esportatori, inoltre, non soddisfa il terzo criterio perché varie società del gruppo, nonostante la loro precaria situazione finanziaria, hanno ottenuto finanziamenti consistenti durante il PI (e prima) a tassi che, alle normali condizioni di un'economia di mercato, sarebbero riservati alle società finanziariamente sane. Il terzo criterio non è soddisfatto neanche da un altro gruppo di produttori esportatori, in quanto alcune società di tale gruppo hanno acquistato gas naturale a prezzo ridotto da un fornitore di proprietà statale.
(45)
La Commissione ha comunicato i risultati dell'inchiesta sul TEM alle società interessate, alle autorità della RPC e al denunciante e li ha invitati a presentare osservazioni.
(46)
Le osservazioni pervenute non hanno indotto la Commissione a modificare le sue conclusioni preliminari. Previa consultazione degli Stati membri, in conformità all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), il 13 settembre 2013 sono state notificate individualmente e formalmente a tutti i richiedenti le conclusioni finali della Commissione riguardo alle rispettive richieste di TEM.
(47)
Secondo tali conclusioni, nessuno dei quattro produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori della RPC che hanno collaborato e che avevano chiesto che venisse loro applicato il TEM è stato in grado di dimostrare di soddisfare tutti i criteri enunciati all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base, per cui le loro richieste di TEM sono state respinte.
3.2. Esame individuale
(48)
Uno dei due produttori esportatori che in origine erano stati inseriti nel campione per poi esserne esclusi successivamente (cfr. il considerando 18) aveva chiesto un esame individuale, ai sensi dell'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base, qualora non fosse stato incluso nel campione. A seguito della sua esclusione dal campione e in considerazione del fatto che aveva già avuto luogo una visita di verifica ai fini della concessione del TEM (cfr. il considerando 37), si è ritenuto che non sarebbe stato eccessivamente oneroso concedere a tale società un esame individuale («EI»). Nessun altro produttore esportatore non incluso nel campione ha chiesto l'esame individuale.
3.3. Valore normale
3.3.1. Scelta del paese di riferimento
(49)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, la Commissione aveva previsto nell'avviso di apertura che il valore normale sarebbe stato determinato in base al prezzo o al valore costruito in un paese terzo ad economia di mercato ovvero che, se non si fosse trovato un paese terzo ad economia di mercato idoneo, il valore normale sarebbe stato stabilito in base ai prezzi dell'Unione, a norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base. Prima di fare ricorso ai prezzi dell'Unione, la Commissione verifica tutte le possibilità a disposizione per selezionare un paese di riferimento adeguato.
(50)
Le parti interessate sono state invitate a presentare le loro osservazioni in merito alla scelta del paese di riferimento e al ricorso ai prezzi dell'Unione.
(51)
Osservazioni sono pervenute dalla Camera di commercio cinese per l'importazione e l'esportazione di prodotti industriali leggeri e di prodotti artigianali («CCCLA»), da un importatore indipendente e da due produttori esportatori cinesi, che hanno tutti contestato la scelta di utilizzare i prezzi dell'Unione per stabilire il valore normale. Come paesi di riferimento adeguati sono stati proposti la Turchia e l'India.
(52)
Nel frattempo, allo scopo di valutare tutte le possibilità a disposizione per selezionare un paese di riferimento appropriato, i servizi della Commissione avevano individuato undici paesi terzi a economia di mercato in cui è possibile la produzione di vetro solare e invitato, sulla base delle informazioni disponibili al pubblico, 24 società di tali paesi a collaborare con essa. I paesi in questione erano: Arabia Saudita, Australia, Corea del Sud, Giappone, India, Indonesia, Sud Africa, Taiwan, Thailandia, Turchia e USA.
(53)
In base alle informazioni a disposizione della Commissione, oltre alla RPC e all'Unione solo l'India e la Turchia fabbricano il prodotto simile in questione. Per valutare correttamente l'idoneità di Turchia e India a svolgere il ruolo di paesi di riferimento adeguati, la Commissione ha analizzato le informazioni relative al prodotto simile e, in particolare, il numero dei produttori, le dimensioni del mercato interno, il livello delle importazioni e l'importanza delle barriere commerciali e non commerciali nei due paesi. Tuttavia, nonostante numerosi tentativi della Commissione di ricevere la collaborazione anche di produttori indiani, si è manifestata una sola società, turca, che si è dichiarata disponibile a collaborare con la Commissione.
(54)
La Turchia è un paese terzo ad economia di mercato. Al prodotto simile vengono applicati dazi all'importazione del 3 % (NPF). Per effetto dell'Unione doganale fra Turchia e UE, si applicano bilateralmente dazi all'importazione dello 0 %. Non risultano altri dazi o altre rilevanti barriere non commerciali per il prodotto simile.
(55)
Secondo il produttore turco che si è dichiarato disponibile a collaborare all'inchiesta, la sua è l'unica società che fabbrica il prodotto simile in Turchia. Tale società, che ha una produzione cospicua, esporta il prodotto simile, ma lo commercializza anche sul mercato interno. La quantità della merce esportata è superiore a quella delle merce venduta sul mercato interno.
(56)
Nonostante l'assenza di barriere commerciali e non commerciali, non vi sono praticamente state importazioni di vetro solare sul mercato turco durante il PI. Nel contempo, l'indagine della Commissione ha confermato che il produttore del paese di riferimento che ha collaborato aveva realizzato un profitto ragionevole e non eccessivo durante il PI.
(57)
Sulla scorta di quanto precede e tenendo conto di tutte le informazioni disponibili in questa fase dell'inchiesta, la Turchia è stata scelta, in via provvisoria, come paese di riferimento a norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
3.3.2. Valore normale
(58)
In considerazione del fatto che tutte le richieste di TEM sono state respinte, il valore normale per tutti i produttori esportatori cinesi è stato stabilito sulla base delle informazioni ricevute dal produttore del paese di riferimento, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
(59)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha in primo luogo considerato l'opportunità di ritenere rappresentative le vendite del prodotto simile in Turchia ad acquirenti indipendenti. La quantità delle vendite del prodotto simile sul mercato interno turco da parte del produttore turco disposto a collaborare è risultata rappresentativa rispetto al prodotto in esame esportato nell'Unione dai produttori esportatori cinesi inclusi nel campione.
(60)
La Commissione ha quindi verificato se queste vendite si potevano considerare effettuate nell'ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine la Commissione ha determinato la proporzione di vendite remunerative ad acquirenti indipendenti. Le operazioni di vendita sono state considerate remunerative quando il prezzo unitario era pari o superiore al costo di produzione. Si è pertanto determinato il costo di produzione del produttore turco durante il PI.
(61)
Per i tipi di prodotto per i quali oltre l'80 % del volume delle vendite del tipo in questione sul mercato interno era effettuato a un prezzo superiore al costo di produzione e la media ponderata del prezzo di vendita era pari o superiore al costo unitario di produzione, il valore normale, per tipo di prodotto, è stato calcolato come media ponderata dei prezzi effettivi di tutte le vendite, remunerative o meno, del tipo in questione sul mercato interno.
(62)
Quando il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l'80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo, o il prezzo medio ponderato di quel tipo di prodotto era inferiore al costo unitario di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto effettuate durante il PI.
(63)
Per quanto riguarda i tipi di prodotto non remunerativi, il valore normale è stato determinato utilizzando il costo di produzione del produttore turco più le spese di vendita, generali e amministrative, nonché il margine di profitto per i tipi di prodotto remunerativi per il produttore turco.
(64)
Dato che in Turchia, nel corso del PI, per la produzione di vetro solare non sono state utilizzate tecniche di rivestimento né processi produttivi «float», diversi tipi di prodotto non sono stati venduti sul mercato interno turco. Pertanto, per i tipi di prodotto che non sono stati venduti in Turchia durante il PI ma che sono stati esportati dalla RPC all'Unione, è stato necessario determinare il valore normale, a norma dell'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, sulla scorta dei costi di produzione del produttore turco di riferimento maggiorati di un importo ragionevole per le spese di vendita, generali e amministrative e per il profitto. Per i costi del rivestimento e del processo produttivo «float» ci si è basati sui dati forniti dall'industria dell'Unione.
3.4. Prezzi all'esportazione
(65)
I prezzi all'esportazione sono stati calcolati in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili per il prodotto in esame, in conformità all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
3.5. Confronto
(66)
Il valore normale e il prezzo all'esportazione sono stati confrontati a livello franco fabbrica. I margini di dumping sono stati calcolati confrontando i prezzi individuali franco fabbrica applicati dagli esportatori inclusi nel campione con i prezzi di vendita sul mercato interno del produttore del paese di riferimento oppure, ove necessario, con il valore normale costruito.
(67)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto debitamente conto, grazie a opportuni adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, come prescritto dall'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(68)
Su tale base, sono stati effettuati adeguamenti per spese di trasporto, nolo marittimo e assicurazione, movimentazione, carico e costi accessori, dazi all'esportazione e commissioni ogniqualvolta fosse dimostrato che incidevano sulla comparabilità dei prezzi.
3.6. Margine di dumping
(69)
Per i produttori esportatori inclusi nel campione, la media ponderata del valore normale costruito di ciascun tipo di prodotto simile fabbricato in Turchia è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all'esportazione del tipo di prodotto corrispondente, conformemente all'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(70)
In conformità all'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, i margini di dumping per i produttori esportatori inclusi nel campione e per il produttore cui è stato accordato l'esame individuale sono stati calcolati in base al confronto tra la media ponderata del valore normale costruito di ogni tipo di prodotto simile in Turchia e la media ponderata del prezzo all'esportazione praticato da ciascuna società per il tipo corrispondente di prodotto in esame, espressa in percentuale del prezzo CIF franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto.
(71)
Il margine di dumping medio ponderato dei produttori esportatori che hanno collaborato e non sono stati inseriti nel campione è stato calcolato secondo le disposizioni dell'articolo 9, paragrafo 6, del regolamento di base. Tale margine è stato fissato in base ai margini calcolati per i produttori esportatori inseriti nel campione.
(72)
Per tutti gli altri produttori esportatori della RPC, il margine di dumping è stato calcolato in base ai dati disponibili, come stabilisce l'articolo 18 del regolamento di base. A tal fine, la Commissione ha determinato il livello di collaborazione nella RPC. Il livello di collaborazione è il rapporto fra il volume delle esportazioni nell'Unione dei produttori esportatori che hanno collaborato e il volume totale delle esportazioni nell'Unione dal paese interessato indicato nella denuncia (cfr. il considerando 15).
(73)
Il livello di collaborazione è elevato poiché le importazioni dei produttori esportatori che hanno collaborato rappresentano più dell'80 % delle esportazioni totali nell'Unione durante il PI. Alla luce di ciò, il margine di dumping residuo applicabile a tutti gli altri produttori esportatori della RPC è stato fissato a un livello corrispondente al margine di dumping più elevato accertato per i produttori esportatori inclusi nel campione che hanno collaborato.
(74)
I margini di dumping provvisori, espressi in percentuale del prezzo CIF franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Denominazione della società
Margine di dumping provvisorio
Società inserite nel campione
Gruppo Flat Glass
86,2 %
Gruppo Hehe
75,3 %
Gruppo Xinyi
74,0 %
Società con margine di dumping individuale
Henan Yuhua
31,9 %
Società che hanno collaborato non incluse nel campione per le quali si applicherà una media del campione
79,8 %
Tutte le altre società
86,2 %
4. PREGIUDIZIO
4.1. Definizione di industria dell'Unione e di produzione dell'Unione
(75)
Il prodotto simile è stato fabbricato da otto produttori dell'Unione durante il PI. Essi costituiscono l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base, e saranno in prosieguo denominati «l'industria dell'Unione».
(76)
Per determinare la produzione totale dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti l'industria dell'Unione, comprese quelle fornite dal denunciante, i dati macroeconomici forniti dall'associazione dell'industria dell'Unione (Glass for Europe) e le risposte al questionario dei produttori dell'Unione inclusi nel campione. Poiché il vetro solare importato nell'Unione è classificato alla voce doganale 7007 19 80 - Altri - Vetri di sicurezza formati da fogli aderenti tra loro, che comprende anche altri prodotti non oggetto della presente inchiesta, non è stato possibile ricorrere ai dati Eurostat per determinare i volumi e i valori delle importazioni. Tali volumi e valori sono stati ricavati sulla base dei dati forniti dal denunciante e dall'associazione dell'industria dell'Unione. Ove possibile, i dati sono stati oggetto di controlli incrociati con le risposte ai questionari. Su tale base la produzione totale dell'Unione durante il PI è stata stimata a circa 21 734 000 m2.
(77)
Come indicato al considerando 10, sono stati inclusi nel campione quattro produttori dell'Unione, che rappresentano il 79 % delle vendite totali dell'Unione del prodotto simile.
4.2. Determinazione del mercato pertinente dell'Unione
(78)
Nel corso dell'inchiesta è stato accertato che nessuno dei produttori dell'Unione inclusi nel campione aveva una produzione destinata a un uso vincolato.
(79)
Di conseguenza, ai fini della presente inchiesta non è necessario effettuare un'analisi distintiva delle vendite vincolate.
4.3. Consumo nell'Unione
(80)
Il consumo nell'Unione è stato stabilito a partire dal volume delle vendite totali sul mercato dell'Unione di tutti i produttori dell'Unione, sottraendo da questo dato le loro esportazioni e aggiungendo le importazioni dalla RPC e da altri paesi terzi. Come spiegato al considerando 76, per il consumo dell'Unione ci si è basati sui dati forniti dal denunciante e dall'associazione dell'industria dell'Unione (Glass for Europe) che, laddove possibile, sono stati fatti oggetto di controlli incrociati con le risposte al questionario dei produttori dell'Unione inseriti nel campione.
(81)
Il consumo nell'Unione è stato caratterizzato dal seguente andamento:
Tabella 1
Consumo nell'Unione (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Consumo totale UE
19 440
28 504
35 258
29 040
Indice
100
147
181
149
Fonte: Glass for Europe e il denunciante.
(82)
Nel periodo in esame, il consumo totale dell'Unione è aumentato del 49 % tra il 2009 e il PI, ma è diminuito durante il PI rispetto al 2011. Complessivamente, il consumo UE di vetro solare è notevolmente aumentato rispetto al livello del 2009, principalmente per effetto dell'aumento del consumo di prodotti finiti, in particolare di moduli solari (cfr. il considerando 142).
4.4. Importazioni dal paese interessato
4.4.1. Volume e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dal paese interessato
(83)
Le importazioni oggetto di dumping nell'Unione dal paese interessato hanno avuto il seguente andamento:
Tabella 2
Volume delle importazioni (1 000 m2) e quota di mercato
2009
2010
2011
PI
Volume delle importazioni dalla RPC (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indice
100
171
513
696
Quota di mercato
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indice
100
117
283
466
Fonte: Glass for Europe e il denunciante.
(84)
Nel corso del periodo in esame, i volumi delle importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame nell'Unione sono aumentati addirittura del 596 %. Ciò ha provocato un consistente aumento della quota di mercato delle importazioni in dumping del prodotto in esame nell'Unione. In particolare, la quota di mercato di tali importazioni è passata dal 6,1 % al 28,7 %. Nel complesso, le importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame sono aumentate notevolmente sia in termini di volume che di quota di mercato tra il 2009 e il PI.
(85)
L'aumento delle importazioni oggetto di dumping dal paese interessato è stato di gran lunga superiore all'incremento del consumo nell'Unione del prodotto in esame e dei prodotti simili. I produttori esportatori hanno quindi potuto beneficiare in misura molto maggiore della crescita del consumo nell'Unione, rafforzando notevolmente la loro posizione sul mercato.
4.4.2. Prezzi delle importazioni oggetto di dumping dal paese interessato e sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(86)
Il prezzo medio delle importazioni oggetto di dumping nell'Unione dal paese interessato ha avuto il seguente andamento:
Tabella 3
Prezzi all'importazione (EUR/m2)
2009
2010
2011
PI
RPC
6,02
6,10
4,96
4,38
Indice
100
101
82
73
Fonte:
denunciante e risposte dei produttori esportatori cinesi al questionario.
(87)
Il prezzo medio all'importazione del prodotto in esame è calato del 27,2 % nel corso del periodo in esame, passando dai 6,02 EUR/m2 del 2009 ai 4,38 EUR/m2 del PI.
(88)
Per determinare la sottoquotazione dei prezzi durante il PI, è stata confrontata la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto praticati ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione dai produttori dell'Unione inclusi nel campione, adeguati a livello franco fabbrica, con la media ponderata dei corrispondenti prezzi per tipo di prodotto delle importazioni dei produttori cinesi inclusi nel campione che hanno collaborato praticati al primo acquirente indipendente sul mercato dell'Unione, su base CIF, con adeguamenti al rialzo per tenere conto dei dazi e dei costi per sdoganamento, movimentazione e carico. Tali adattamenti comportano un aumento del prezzo tra il 7 e il 15 %, a seconda del numero di controllo del prodotto.
(89)
Il confronto dei prezzi è stato effettuato in base al numero del tipo di prodotti per operazioni allo stesso stadio commerciale, una volta apportati i debiti adeguamenti di cui al considerando 88 e dedotti sconti e riduzioni. Il risultato del confronto, espresso come percentuale del fatturato dei produttori dell'Unione inclusi nel campione durante il PI, ha rivelato una media ponderata del margine di sottoquotazione compresa fra il 10,6 % e il 26,7 % dei prezzi dei produttori dell'Unione inclusi nel campione per le importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame.
4.5. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(90)
Conformemente all'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull'industria dell'Unione ha comportato una valutazione di tutti i fattori e indicatori economici in rapporto con la situazione di tale industria nel periodo in esame.
(91)
Come indicato ai considerando 7 e 8, per esaminare il pregiudizio eventualmente subito dall'industria dell'Unione si è ricorsi al campionamento.
(92)
Per la valutazione del pregiudizio, la Commissione ha operato una distinzione tra indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. La Commissione ha analizzato gli indicatori macroeconomici per il periodo in esame sulla base dei dati forniti dall'industria dell'Unione riguardanti tutti i produttori dell'Unione. La Commissione ha analizzato gli indicatori microeconomici sulla base delle risposte al questionario dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(93)
Ai fini della presente inchiesta, sono stati valutati i seguenti indicatori macroeconomici: produzione, capacità produttiva, grado di utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping e capacità di ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping.
(94)
Sono stati valutati i seguenti indicatori microeconomici: prezzi medi unitari, costo unitario, costi di manodopera, scorte, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali.
4.6. Indicatori macroeconomici
4.6.1. Produzione, capacità produttiva e grado di utilizzo degli impianti
(95)
Nel periodo in esame, la produzione totale dell'Unione, la capacità produttiva e il grado di utilizzo degli impianti hanno avuto il seguente andamento:
Tabella 4
Produzione, capacità produttiva e grado di utilizzo degli impianti
2009
2010
2011
PI
Capacità produttiva (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indice 2009
100
114
124
140
Volume della produzione (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indice
100
167
178
124
Grado di utilizzo degli impianti
45 %
66 %
64 %
40 %
Indice
100
146
143
88
Fonte: denunciante e risposte dei produttori dell'Unione al questionario.
(96)
Nel periodo in esame la produzione dell'industria dell'Unione è aumentata in linea con l'aumento del consumo. Essa ha raggiunto il picco nel 2011 per poi diminuire del 30 % nel corso del PI. Nel contesto di un forte aumento del consumo, l'industria dell'Unione ha incrementato la sua capacità produttiva del 40 % durante il periodo in esame. Sebbene i livelli di produzione siano stati superiori, il tasso di utilizzo degli impianti dei produttori dell'Unione è diminuito di 5 punti percentuali, poiché l'industria dell'Unione aveva incrementato la sua capacità produttiva in risposta ad una forte domanda, raggiungendo il 40 % durante il PI.
(97)
Pur avendo l'industria dell'Unione aumentato la propria capacità in risposta all'aumento del consumo, i suoi livelli di produzione sono aumentati a un tasso inferiore a quello del consumo, mentre il grado di utilizzo degli impianti, dopo un incremento rilevante nei primi tre anni del periodo in esame, è diminuito durante il periodo dell'inchiesta, in cui si è riscontrato un aumento della quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dal paese interessato.
4.6.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(98)
Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione e la quota di mercato hanno avuto il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 5
Volume delle vendite e quota di mercato
2009
2010
2011
PI
Volume delle vendite (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indice
100
146
159
112
Quota di mercato
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indice
100
99
87
75
Fonte: Glass for Europe e il denunciante.
(99)
Nel periodo in esame, il volume delle vendite dell'industria dell'Unione è aumentato del 12 %. Essendo tuttavia il consumo nell'Unione aumentato del 49 %, la quota di mercato dell'industria dell'Unione è scesa dal 90,2 % del 2009 al 67,7 % del PI, facendo segnare un calo considerevole, pari al 25 %, nel periodo in esame. Le vendite dell'industria dell'Unione sono aumentate in misura nettamente inferiore rispetto alle importazioni oggetto di dumping dal paese interessato. Di conseguenza, i produttori dell'Unione non hanno potuto beneficiare pienamente della crescita del consumo e la loro quota di mercato si è ridotta nel periodo in esame.
4.6.3. Crescita
(100)
Indicatori quantitativi quali la produzione, le vendite e, in particolare, la quota di mercato riflettono la crescita dell'industria dell'Unione. Nonostante un aumento del consumo nel corso del periodo analizzato, la quota di mercato dei produttori dell'Unione non è cresciuta in linea con il consumo, riducendosi nel corso del periodo in cui aumentava il volume delle importazioni. Durante lo stesso periodo, la quota di mercato delle importazioni dalla RPC è aumentata del 366 %. L'incapacità dell'industria dell'Unione di trarre pieno beneficio dalla crescita del mercato ha avuto ripercussioni generali negative sulla sua situazione economica.
4.6.4. Occupazione e produttività
(101)
L'occupazione e la produttività hanno avuto il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 6
Occupazione e produttività
2009
2010
2011
PI
Occupazione - equivalenti a tempo pieno (ETP)
565
792
932
857
Indice
100
140
165
152
Produttività (1 000 m2/ETP)
31
37
34
25
Indice
100
119
108
82
Fonte: denunciante e risposte dei produttori dell'Unione al questionario.
(102)
Tra il 2009 e il PI l'occupazione è cresciuta complessivamente del 52 %. Tale aumento si è tuttavia verificato nel periodo fino al 2011, quando è stato raggiunto il picco di 932 equivalenti a tempo pieno (ETP). Successivamente, durante il PI, si è scesi a 857 ETP. La produttività si è mantenuta relativamente stabile per tutto il periodo 2009-2011. Ciò è dipeso in parte dal fatto che la produzione del prodotto simile è altamente automatizzata e non richiede molto personale. Nel corso del PI la produttività è tuttavia calata del 24,4 % rispetto al 2011, in conseguenza del calo di circa il 30 % della produzione nello stesso periodo.
(103)
L'occupazione è pertanto diminuita durante il PI, in linea con la tendenza della produzione nell'Unione del prodotto simile durante il periodo dell'inchiesta.
4.6.5. Entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(104)
Tutti i margini di dumping sono notevolmente superiori al livello de minimis. Considerati il volume e i prezzi delle importazioni dal paese interessato, l'incidenza dell'entità dei margini di dumping effettivi sull'industria dell'Unione può essere considerata di rilievo.
(105)
Trattandosi della prima inchiesta antidumping relativa al prodotto in esame, la ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping non è oggetto di valutazione.
4.6.6. Indicatori microeconomici
(106)
Come indicato al considerando 92, gli indicatori microeconomici sono analizzati sulla base delle risposte al questionario fornite dai produttori dell'Unione inseriti nel campione. Per la maggior parte dei produttori dell'Unione inseriti nel campione, il 2009 è stato l'anno in cui hanno fatto i loro investimenti iniziali e hanno avviato la produzione del prodotto simile. Pertanto, tutti gli indicatori analizzati di seguito sono notevolmente influenzati da tale fase di avviamento verificatasi nel 2009. Al fine di evidenziare le tendenze senza l'effetto distorsivo della fase di avviamento delle società incluse nel campione, anche gli indici sono indicati a partire dal 2010.
4.6.7. Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
(107)
I prezzi di vendita medi dei produttori dell'Unione inclusi nel campione praticati ad acquirenti indipendenti nell'Unione hanno avuto, durante il periodo in esame, il seguente andamento:
Tabella 7
Prezzi di vendita medi nell'Unione
2009
2010
2011
PI
Prezzo medio unitario di vendita sul mercato dell'Unione (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indice 2009
100
85
84
77
Indice 2010
117
100
98
90
Costo unitario di produzione (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indice 2009
100
64
65
72
Indice 2010
156
100
101
112
Fonte: risposte dei produttori dell'Unione al questionario.
(108)
I prezzi unitari di vendita sono scesi continuamente durante il periodo in esame, ma il calo è stato particolarmente pronunciato nel corso del PI, quando si sono registrate flessioni del 7,9 % rispetto al 2011, del 9,5 % rispetto al 2010 e del 23 % rispetto al 2009.
(109)
Nonostante la grande differenza esistente fra il prezzo medio unitario di vendita dell'industria dell'Unione e i prezzi cinesi all'importazione, come illustrato al considerando 89, la sottoquotazione effettiva, basata su un confronto per tipologia di prodotto, è risultata molto inferiore, fra il 10,6 % e il 26,7 %, nel periodo dell'inchiesta.
(110)
Il costo unitario di produzione è aumentato di oltre il 10 % tra il 2011 e il PI, mentre è rimasto relativamente stabile tra il 2010 e il 2011. Il costo di produzione ha generalmente seguito l'andamento dei prezzi di vendita tra il 2009 e il PI. L'aumento del costo unitario di produzione è stato dovuto alla diminuzione del volume della produzione, mentre il costo totale della produzione è di fatto diminuito tra il 2011 e il PI.
4.6.8. Costo del lavoro
(111)
Il costo medio del lavoro dei produttori dell'Unione inclusi nel campione ha avuto, nel periodo in esame, il seguente andamento:
Tabella 8
Costo medio del lavoro per addetto
2009
2010
2011
PI
Costo medio per addetto (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indice 2009
100
98
107
112
Indice 2010
102
100
109
114
Fonte: risposte dei produttori dell'Unione al questionario.
(112)
Tra il 2009 e il PI, i costi medi del lavoro per addetto sono aumentati in modo costante, per un complessivo 12 %. Tuttavia l'incremento maggiore, pari al 4,8 %, si è avuto tra il 2011 e il PI. L'aumento complessivo dei costi del lavoro si spiega in parte con l'inflazione e con i costi degli esuberi cui hanno dovuto far fronte alcuni produttori dell'Unione in conseguenza del ridimensionamento del settore verificatosi tra il 2011 e il PI.
4.6.9. Scorte
(113)
Nel periodo in esame, i livelli delle scorte dei produttori dell'Unione inclusi nel campione hanno avuto il seguente andamento:
Tabella 9
Scorte
2009
2010
2011
PI
Giacenze finali (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indice 2009
100
122
108
115
Indice 2010
82
100
88
95
Fonte: risposte dei produttori dell'Unione al questionario.
(114)
Le scorte sono aumentate del 7,3 % tra il 2011 e il PI e del 15 % tra il 2009 e il PI, mentre sono diminuite dell'11,6 % tra il 2010 e il 2011.
(115)
L'inchiesta ha evidenziato che, data la riduzione delle vendite sia in termini di volume che di valore, i produttori dell'Unione tenderebbero a tenere scorte limitate del prodotto simile. L'aumento delle scorte del prodotto simile durante il periodo in esame è perciò un indicatore di rilievo per stabilire se l'industria dell'Unione abbia subito un pregiudizio grave.
4.6.10. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
(116)
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito dei produttori dell'Unione inclusi nel campione hanno avuto, nel periodo in esame, il seguente andamento:
Tabella 10
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
2009
2010
2011
PI
Redditività
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indice 2009
100
241
240
129
Indice 2010
- 244
100
99
- 174
Flusso di cassa (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indice 2009
100
337
355
229
Indice 2010
-73
100
113
21
Investimenti (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indice 2009
100
40
17
23
Indice 2010
253
100
42
59
Utile sul capitale investito
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indice 2009
100
339
393
66
Indice 2010
-72
100
139
- 120
Fonte: risposte dei produttori dell'Unione al questionario.
(117)
La redditività dei produttori dell'Unione inseriti nel campione è stata calcolata esprimendo l'utile netto al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti nell'Unione in percentuale sul fatturato delle stesse vendite.
(118)
Nel 2009, la maggior parte dei produttori dell'Unione inseriti nel campione ha registrato perdite dovute essenzialmente, come si è detto in precedenza, all'aver avviato in quel periodo la produzione del prodotto simile. Già nel 2010 l'utile medio si era attestato all'8,31 %. La redditività ha subito quindi una lieve flessione nel 2011, quando sono cominciate ad aumentare le importazioni oggetto di dumping. Le perdite sono diventate molto considerevoli durante il PI, quando il calo è stato del 276,6 % rispetto al 2011.
(119)
Tra il 2011 e il PI il flusso di cassa netto, cioè la capacità dei produttori dell'Unione inclusi nel campione di autofinanziarsi, ha subito un forte calo, pari all'81 %. Era aumentato progressivamente a partire dal 2010 e nel complesso è aumentato durante il periodo in esame.
(120)
L'utile sul capitale investito è stato espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti.
(121)
Come si può vedere nella precedente tabella, dopo la fase di avviamento del 2009, fase in cui l'industria ha fortemente investito sul prodotto simile, gli investimenti sono diminuiti costantemente tra il 2009 e il 2011, per poi aumentare nel PI. Tuttavia, gli investimenti sono rimasti a livelli bassi durante il PI rispetto al 2009. Gli investimenti effettuati nel corso del PI si sono concentrati soprattutto sulla R&S e sul miglioramento e il mantenimento delle tecnologie e dei processi produttivi per incrementare l'efficienza. In particolare, l'industria ha investito in nuovi tipi di prodotto non importati dalla RPC durante lo stesso periodo e ad alta intensità di ricerca e di innovazione.
(122)
Per contro, l'utile sul capitale investito è sceso del 34 % tra il 2009 e il 2012. Era aumentato costantemente prima del PI, salendo del 293 % tra il 2009 e il 2011, ma è poi calato del 186 % in confronto al 2011 durante il PI.
(123)
Per quanto concerne la capacità di ottenere capitali, si è riscontrato un costante deterioramento della capacità dell'industria dell'Unione di generare liquidità per il prodotto simile, con il conseguente indebolimento della sua situazione finanziaria.
4.7. Conclusioni relative al pregiudizio
(124)
L'analisi della situazione dell'industria dell'Unione evidenzia chiaramente un trend negativo della maggior parte degli indicatori di pregiudizio. Parallelamente a un aumento generale del consumo, nel corso del periodo in esame è aumentata la produzione complessiva. Nonostante l'aumento del volume delle vendite, durante il PI la quota di mercato dell'industria dell'Unione è diminuita, essendo cresciuta meno dei consumi nel periodo in esame. I prezzi medi di vendita sono nettamente calati nel corso del periodo in esame, producendo effetti negativi su tutti gli indicatori finanziari, dalla redditività al flusso di cassa, dall'utile sul capitale investito alla capacità di ottenere capitali.
(125)
Nel periodo in esame, il volume complessivo delle vendite dell'industria dell'Unione è aumentato. A tale aumento è tuttavia corrisposto un notevole calo dei prezzi medi di vendita e della quota di mercato dell'industria dell'Unione.
(126)
In particolare, l'inchiesta ha anche confermato che i prezzi di vendita dell'industria dell'Unione sono inferiori ai costi di produzione, il che ha effetti negativi sulla redditività dell'industria dell'Unione, la quale ha raggiunto livelli molto negativi durante il PI.
(127)
La capacità ha avuto tuttavia un andamento positivo tra il 2009 e il IP. Inoltre gli investimenti, che erano calati tra il 2009 e il PI, sono aumentati tra il 2011 e il PI. Ciò è stato dovuto al fatto che, come precisato al considerando 121, le società inserite nel campione hanno continuato a investire nel prodotto simile, concentrandosi tra l'altro su particolari tipi di prodotto destinati a nicchie di mercato non ancora raggiunte dalle esportazioni dal paese interessato di tali tipi di prodotto e ad alta intensità di ricerca e di innovazione. Al tempo stesso, è evidente che l'industria dell'Unione ha bisogno anche di produrre e vendere volumi elevati di più tipi di prodotto di base (che attualmente sono in concorrenza con le importazioni in dumping dalla RPC), al fine di diluire i costi fissi e di realizzare economie di scala.
(128)
Si può pertanto concludere che l'industria dell'Unione non solo ha subito un grave pregiudizio durante il PI, ma ha anche cercato attivamente di ridurre la sua esposizione alle importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame sviluppando prodotti innovativi non ancora importati dal paese in questione.
(129)
Alla luce di quanto sopra esposto, si conclude in via provvisoria che l'industria dell'Unione ha subito un pregiudizio grave ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
(130)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, si è esaminato se le importazioni in dumping dal paese interessato abbiano arrecato all'industria dell'Unione un pregiudizio di portata tale da potersi definire grave. Sono stati esaminati anche altri fattori noti, diversi dalle importazioni in dumping, che avrebbero potuto danneggiare l'industria dell'Unione nello stesso periodo, affinché l'eventuale pregiudizio causato da tali fattori non fosse attribuito alle importazioni in dumping.
5.1. Effetti delle importazioni in dumping
(131)
L'indagine ha rivelato che le importazioni oggetto di dumping sono aumentate enormemente durante il periodo in esame, con un incremento dei volumi del 596 % e della quota di mercato del 366 %. Si conferma quindi che il volume delle importazioni e la quota di mercato del prodotto in esame hanno registrato un fortissimo incremento durante il periodo in esame. Esiste una chiara correlazione tra l'aumento delle importazioni oggetto di dumping e la perdita di quote di mercato dell'industria dell'Unione. L'inchiesta ha anche accertato che, come indicato al considerando 89, i prodotti importati sono stati venduti ad un prezzo nettamente inferiore a quello praticato dall'industria dell'Unione durante il PI.
(132)
L'inchiesta ha dimostrato che i prezzi delle importazioni oggetto di dumping sono diminuiti del 27,2 % durante il periodo in esame, con conseguente aumento dei margini di sottoquotazione. A fronte di questa elevatissima pressione sui prezzi, l'industria dell'Unione ha effettuato notevoli sforzi per ridurre i propri costi di produzione. Nonostante gli sforzi, il livello eccezionalmente basso dei prezzi all'importazione cinesi ha costretto l'industria dell'Unione ad abbassare ulteriormente i prezzi di vendita da essa praticati, portandoli a livelli non redditizi. La redditività dell'industria dell'Unione è perciò diminuita drasticamente durante il periodo in esame e l'industria ha subito perdite durante il PI.
(133)
In base a quanto precede, si conclude in via provvisoria che la presenza di importazioni oggetto di dumping e il forte aumento della loro quota di mercato a prezzi costantemente inferiori a quelli dell'industria dell'Unione hanno svolto un ruolo determinante per il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
5.2. Effetti di altri fattori
5.2.1. Importazioni da paesi terzi
(134)
Nel periodo in esame, il volume delle importazioni da altri paesi terzi ha avuto il seguente andamento:
Tabella 11
Importazioni da paesi terzi (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Volume (m2)
700
886
1 287
1 023
Indice
100
127
184
146
Quota di mercato
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indice
100
86
101
98
Prezzo medio in EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indice
100
96
91
80
Fonte: Glass for Europe e la denuncia.
(135)
Il volume delle importazioni da altri paesi terzi è aumentato nel periodo in esame del 46 %, in linea con l'aumento del consumo nell'Unione. Durante il PI la quota di mercato di tali importazioni è leggermente diminuita rispetto al 2011 (3,5 %), ma nel suo complesso è rimasta stabile nel periodo in esame. La Turchia è il secondo maggior esportatore dopo la RPC, seguita al terzo posto dall'India.
(136)
In base alle informazioni disponibili, il prezzo medio delle importazioni da tutti i paesi terzi è stato superiore al prezzo medio delle importazioni cinesi. Ciò vale anche per il prezzo unitario di particolari tipi del prodotto in esame. D'altro canto, il prezzo medio delle importazioni dai paesi terzi è stato analogo o superiore al prezzo medio praticato dall'industria dell'Unione.
(137)
Per questi motivi, visti soprattutto i volumi delle importazioni e le quote di mercato dei paesi terzi nonché i loro livelli di prezzo, si può concludere in via provvisoria che le importazioni dai paesi terzi non sono state in grado di annullare il nesso causale tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
5.2.2. Andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione
(138)
Il volume delle esportazioni dei produttori dell'Unione inclusi nel campione ha avuto, nel periodo in esame, il seguente andamento:
Tabella 12
Andamento delle esportazioni dei produttori dell'Unione inclusi nel campione
2009
2010
2011
PI
Valore delle vendite all'esportazione (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indice
100
103
142
36
Volume delle vendite all'esportazione (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indice
100
117
185
52
Prezzo medio (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indice
100
87
77
70
Fonte: risposte dei produttori dell'Unione al questionario.
(139)
Le vendite all'esportazione dei produttori dell'Unione inclusi nel campione sono aumentate tra il 2009 e il 2011, per poi diminuire improvvisamente durante il PI del 74 % in termini di valore e del 71,9 % in termini di volume. Dalle risposte degli esportatori cinesi inclusi nel campione si evince che la causa di questa flessione risiede probabilmente nei prezzi molto bassi delle esportazioni cinesi nei principali mercati di esportazione dell'industria dell'Unione (vale a dire Stati Uniti e Canada).
(140)
Le vendite all'esportazione dei produttori dell'Unione inclusi nel campione costituivano nel 2009 (fase di avviamento) il 20 % del volume totale delle loro vendite, nel 2010 l'11 % e nel 2011, anno in cui è stato raggiunto il picco, solo il 14 %. Nel 2012, quando è cominciata la concorrenza delle esportazioni cinesi a basso prezzo nei principali mercati dei paesi terzi, si è verificato un ulteriore calo, che le ha portate al 5 %. Di conseguenza, poiché l'Unione europea stessa rappresenta il mercato principale dell'industria dell'Unione, anche in virtù del fatto che il vetro solare è relativamente pesante e fragile, per cui il suo trasporto su determinate distanze si traduce in costi supplementari (a causa dei danni dovuti a rotture e corrosione), non si può concludere, in questa fase, che il peggioramento dei risultati delle esportazioni dei produttori dell'Unione inclusi nel campione spezzi il nesso causale tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
5.2.3. Andamento del consumo
(141)
Come indicato in precedenza, il consumo nell'Unione è cresciuto tra il 2009 e il PI del 49 %. Il picco è stato raggiunto nel 2011, quando è salito dell'81 % rispetto al 2009. L'industria dell'Unione non è stata tuttavia in grado di beneficiare di tale aumento del consumo. La sua quota di mercato è infatti scesa in maniera costante nel corso del periodo in esame, fino a contrarsi del 25 % nel PI rispetto al 2009 (- 14,1 % nel confronto con il 2011). La quota di mercato cinese ha invece fatto registrare un forte incremento, anche quando il consumo è sceso tra il 2011 e il PI, con un aumento del 64,8 % tra il 2011 e il PI e una crescita complessiva del 366 % durante l'intero periodo. L'aumento delle importazioni cinesi nel periodo in esame è stato addirittura del 596 %.
(142)
L'aumento del consumo nell'Unione durante il periodo in esame ha rafforzato il nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione e non è di per sé causa del pregiudizio subito dall'industria dell'Unione. La quota di mercato delle importazioni cinesi oggetto di dumping è inoltre aumentata, a scapito dell'industria dell'Unione, anche durante il PI, quando il consumo è diminuito. Si è pertanto giunti alla conclusione provvisoria che la diminuzione del consumo nel corso del PI non è stata in grado di spezzare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
5.2.4. Tendenze nel settore dei moduli solari
(143)
In base alle informazioni di cui dispone la Commissione, l'80-85 % circa delle vendite di vetro solare è realizzato con i produttori di moduli solari (moduli fotovoltaici in silicio cristallino e moduli fotovoltaici a film sottile), mentre il 15-20 % delle vendite è realizzato con i produttori di collettori a pannelli piani per il solare termico, che producono acqua calda. Le tendenze osservate nel settore dei moduli solari hanno pertanto un notevole impatto sul consumo di vetro solare. Il consumo di moduli solari è aumentato costantemente durante lo stesso periodo 2009-2012. Nonostante un calo nel 2012, il livello del consumo è risultato superiore del 221 % rispetto al 2009 e del 44 % rispetto al 2010 (5). Si è inoltre stabilito che, pur se nell'Unione la domanda di moduli era stata inizialmente generata dalle tariffe di immissione (FIT), non è stato possibile concludere che i tagli alle FIT (a fine 2011, inizio 2012) abbiano spezzato il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio (6). Questo perché la domanda di moduli solari è rimasta relativamente elevata nello stesso periodo 2009-2012.
(144)
Il livello del consumo di moduli solari, e di conseguenza la domanda di vetro solare, si sono pertanto mantenuti a livelli elevati durante il periodo in esame. La lieve diminuzione del 2012 non può essere considerata di per sé come un fattore tale da spezzare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping dalla RPC e il pregiudizio grave subito dall'industria dell'Unione.
5.2.5. Conclusioni
(145)
L'inchiesta ha accertato l'esistenza di un nesso di causalità tra il pregiudizio grave subito dall'industria dell'Unione e le importazioni in dumping dalla RPC. Sono state analizzate altre possibili cause del pregiudizio, come le importazioni da altri paesi terzi, il consumo e la situazione del mercato di alcuni utilizzatori (produttori di moduli solari), e nessuna di tali possibili cause, sia individualmente che cumulativamente, si è rivelata in grado di spezzare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping dalla RPC e il pregiudizio grave subito dall'industria dell'Unione.
(146)
In base all'analisi di cui sopra, che ha chiaramente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni in dumping, si è concluso provvisoriamente che le importazioni oggetto di dumping dal paese interessato hanno causato un pregiudizio grave all'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
6. INTERESSE DELL'UNIONE
(147)
In conformità all'articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se, nonostante la conclusione provvisoria relativa alle pratiche pregiudizievoli di dumping, vi fossero fondati motivi per concludere che non è nell'interesse dell'Unione prendere provvedimenti in questo caso particolare. L'analisi dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori, dei fornitori delle materie prime e degli utilizzatori del prodotto in esame.
6.1. Interesse dell'industria dell'Unione
(148)
Durante il PI, l'industria dell'Unione impiegava direttamente 860 persone circa, addette alla produzione e alla vendita del prodotto simile. L'inchiesta ha stabilito che l'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio a causa delle importazioni in dumping dal paese interessato durante il PI. Alcuni produttori dell'Unione sono già stati costretti a chiudere impianti di produzione, mentre altri si sono dichiarati insolventi. Se non verranno adottate misure, è assai probabile un ulteriore peggioramento della situazione economica dell'industria dell'Unione.
(149)
L'istituzione di dazi antidumping dovrebbe ristabilire nel mercato dell'Unione condizioni commerciali eque, in grado di consentire all'industria dell'Unione di allineare i prezzi del prodotto simile in modo da riflettere i costi di produzione, migliorando la redditività. Si può inoltre prevedere che l'istituzione di misure consentirà all'industria dell'Unione di recuperare almeno in parte la quota di mercato perduta nel corso del periodo in esame, con ripercussioni positive sulla situazione finanziaria complessiva. Inoltre, l'industria dell'Unione sarà in grado di accedere più agevolmente al capitale e di investire ulteriormente nella R&S e nell'innovazione del mercato del vetro solare. Infine, è probabile che i produttori dell'Unione che sono stati costretti a cessare la produzione a causa della pressione delle importazioni cinesi oggetto di dumping possano riprendere la loro attività commerciale. In questo scenario, non solo i posti di lavoro attuali sarebbero complessivamente garantiti, ma sarà anche ragionevole attendersi un'ulteriore espansione della produzione e un aumento dell'occupazione.
(150)
Qualora non venissero prese misure, sono attese ulteriori perdite di quote di mercato e un ulteriore deterioramento della redditività dell'industria dell'Unione. Si tratta di una situazione insostenibile a medio e lungo termine. Oltre all'alto numero di produttori dell'Unione già costretti a uscire dal mercato, anche altri produttori potrebbero dover chiedere lo stato d'insolvenza. Ciò porterebbe probabilmente, nel breve e medio periodo, alla scomparsa dell'industria dell'Unione, con forti effetti negativi sui livelli occupazionali.
(151)
Si è concluso quindi in via provvisoria che l'imposizione di dazi anti-dumping sarebbe nell'interesse dell'industria dell'Unione.
6.2. Interesse di operatori commerciali e importatori indipendenti
(152)
Nel caso dei due importatori che hanno collaborato, la principale attività consisteva nel commercio del prodotto in esame. Entrambi disponevano di fonti diversificate per l'approvvigionamento del prodotto in esame, vale a dire che non si rifornivano sono nella RPC, ma anche nell'Unione e in paesi terzi.
(153)
Era stato asserito che l'istituzione di misure sul prodotto in esame si sarebbe ripercossa negativamente sull'attività degli importatori. Innanzitutto, con l'istituzione di dazi non verranno eliminate tutte le importazioni dalla RPC. In secondo luogo, è probabile che l'istituzione di misure possa avere effetti negativi sulla situazione finanziaria degli importatori che importano esclusivamente o principalmente dalla RPC, ma si presume che, data la possibilità di approvvigionarsi in paesi terzi, gli importatori saranno flessibili e rivedranno se necessario le loro fonti di approvvigionamento.
(154)
Si conclude pertanto in via provvisoria che l'istituzione di misure antidumping al livello proposto possa avere un certo impatto negativo sulla situazione degli importatori indipendenti del prodotto in esame, ma che tale impatto sarà attenuato dal fatto che gli importatori e gli operatori potranno utilizzare altre fonti di approvvigionamento, sia di paesi terzi che dell'industria dell'Unione, la quale è in grado di aumentare la produzione, e che non inciderebbe di più dell'impatto positivo su altre parti.
6.3. Interesse dei fornitori di materie prime
(155)
Nessun fornitore di materie prime ha collaborato all'inchiesta. In mancanza di dati risultanti da tali fornitori, non vi sono prove del fatto che l'istituzione di misure sarebbe contraria agli interessi di tali parti.
6.4. Interesse degli utilizzatori
(156)
Tutti gli utilizzatori che hanno risposto sono produttori di moduli solari e/o di collettori termici. Tre utilizzatori si sono dichiarati fermamente a favore dell'istituzione di dazi antidumping, sostenendo che l'industria dell'Unione produce vetro solare di migliore qualità, che le società cinesi non sempre sono in grado di fornire. Per contro, altri tre utilizzatori si sono detti contrari all'istituzione di misure antidumping. Tali utilizzatori ritengono che l'istituzione di dazi antidumping avrebbe ripercussioni negative sulla loro attività. Essi considerano che non saranno in grado di trasferire ai consumatori finali i costi derivanti dall'aumento dei prezzi, vista la difficilissima situazione dell'industria dei moduli solari.
(157)
In base alle informazioni fornite dagli utilizzatori, il vetro solare incide soltanto in misura del 6-8 % circa sul costo totale dei moduli solari. Il vetro solare rappresenta pertanto solo una piccola parte dei costi e del valore finale dei moduli fotovoltaici. Si può inoltre presumere che, se verranno istituiti dazi antidumping sul vetro solare importato dalla RPC, l'incidenza sui costi totali dei moduli solari sarà inferiore all'1 %. Ciò è dovuto principalmente al fatto che gli utilizzatori che hanno collaborato acquistano notevoli quantità di vetro solare dai produttori dell'Unione. Di conseguenza, mentre un'eventuale imposizione di dazi antidumping farebbe probabilmente aumentare leggermente i prezzi dei fattori di produzione dei moduli solari, essa non dovrebbe avere un impatto negativo significativo sui costi e sui prezzi finali dell'industria dell'Unione dei moduli solari.
(158)
Alcuni utilizzatori dispongono inoltre già di altre fonti di approvvigionamento, ad esempio in Turchia e in India, e non subirebbero ripercussioni negative dall'istituzione dei dazi antidumping. Altri utilizzatori possono cambiare le proprie fonti di approvvigionamento, rivolgendosi a paesi terzi o all'industria dell'Unione.
(159)
Alla luce di quanto sopra, le argomentazioni addotte da alcuni degli utilizzatori contro l'istituzione di misure sono provvisoriamente respinte.
6.5. Aspetti relativi alla concorrenza
(160)
Un importatore ha sostenuto che alcuni produttori dell'Unione, che hanno fatto parte di un cartello mondiale del vetro piano (di cui fa parte il vetro solare) e nel 2007 sono stati sanzionati dalla Commissione europea, utilizzano lo strumento antidumping come un mezzo per recuperare le perdite loro derivate dalle sanzioni per il cartello e dalla diminuzione delle loro quote di mercato nell'Unione. Se inoltre l'accesso al mercato dell'Unione fosse limitato da dazi antidumping, vi sarebbero maggiori stimoli per i produttori dell'Unione a entrare a far parte di un cartello o a adottare altri comportamenti anticoncorrenziali in relazione a prodotti, quali quelli per l'arredamento, per i quali esistono poche possibilità di beneficiare dell'effetto leva del volume.
(161)
Tali argomentazioni sono provvisoriamente respinte. Innanzitutto, il cartello ha cessato di esistere nel 2007 se non prima. L'esistenza di un cartello nel passato non ha pertanto provocato ripercussioni sull'industria nel periodo in esame. In secondo luogo, del cartello non ha fatto parte nessuno dei produttori dell'Unione inseriti nel campione né la maggioranza dei produttori dell'Unione che vantano attualmente i volumi di vendita più elevati. In terzo luogo, si prevede che l'eventuale istituzione di dazi antidumping non avrà alcun influsso sul comportamento dell'industria dell'Unione in fatto di concorrenza, dato che, da un lato, non modificherà la struttura del mercato dell'Unione e, dall'altro, le imprese sono comunque generalmente tenute a rispettare le norme dell'Unione e nazionali sulla concorrenza, indipendentemente dall'imposizione o meno di dazi.
(162)
È stato anche sostenuto da parte di un importatore che l'imposizione di dazi avrebbe un impatto negativo sul mercato dell'Unione dei rivestimenti antiriflesso per il vetro solare. Tale mercato, ritenuto dall'importatore un mercato collegato, sarebbe dominato dai produttori dell'Unione e l'istituzione di misure ne rafforzerebbe la posizione a scapito dei fornitori concorrenti di rivestimenti antiriflesso. È stato inoltre affermato che gli importatori avrebbero difficoltà a ottenere ordini dai produttori dell'Unione o a ricevere le relative consegne entro un periodo di tempo ragionevole e a prezzi ragionevoli.
(163)
In primo luogo, il mercato dei rivestimenti antiriflesso rientra nell'ambito dell'inchiesta e non costituisce un mercato collegato. Dall'inchiesta è emerso che i produttori dell'Unione rimangono comunque competitivi in tale mercato di nicchia, nonostante i prezzi relativamente più elevati, grazie alla qualità apparentemente inferiore del vetro solare rivestito importato dalla RPC. Non è stata comunque fornita alcuna prova del fatto che l'industria dell'Unione non sarebbe in grado di far fronte a un eventuale aumento della domanda di vetro solare con rivestimento antiriflesso. Di conseguenza, in questa fase l'argomentazione è respinta. Per quanto riguarda l'affermazione secondo cui i produttori dell'Unione hanno rifiutato di emettere ordini o di effettuare le loro consegne puntualmente a prezzi ragionevoli, si fa notare che spetta esclusivamente al singolo produttore scegliere la propria strategia commerciale, fintanto che, individualmente o con altri produttori, non viene a trovarsi in una posizione dominante sul relativo mercato. La concorrenza sul mercato dell'Unione è tale da consentire di cambiare e/o diversificare i fornitori. Pertanto, anche tale argomentazione è provvisoriamente respinta.
6.6. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(164)
Alla luce di quanto precede, si è concluso in via provvisoria che, sulla base della valutazione del complesso dei vari interessi, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori, non esistano validi motivi che ostino all'istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni di vetro solare originarie della RPC.
7. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(165)
Viste le conclusioni cui si è giunti in merito al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, si ritiene opportuna l'istituzione di misure provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping arrechino un ulteriore pregiudizio all'industria dell'Unione.
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(166)
Per stabilire il livello delle misure si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell'importo del dazio necessario a eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione senza superare i margini di dumping rilevati.
(167)
Nel calcolare l'importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole, si è considerato che le misure dovrebbero essere tali da consentire all'industria dell'Unione di coprire i costi di produzione e di ottenere un profitto al lordo delle imposte sulle vendite del prodotto simile nell'Unione che potrebbe essere ragionevolmente realizzato da un'industria di questo tipo operante nel settore in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza di importazioni in dumping. Un margine di utile dell'8,3 % sul fatturato è stato considerato un appropriato livello minimo, che l'industria dell'Unione avrebbe potuto ottenere in assenza di pratiche di dumping pregiudizievoli. Per ricavare tale margine di utile ci si è basati sull'utile medio realizzato dai produttori dell'Unione inclusi nel campione nel 2010, quando le importazioni del prodotto in esame erano ancora di scarsa entità e non avevano ancora potuto distorcere le normali condizioni di concorrenza.
(168)
È stato quindi calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l'industria dell'Unione. Tale prezzo è stato ottenuto aggiungendo il suddetto margine di utile dell'8,3 % al costo di produzione durante il PI dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(169)
Il necessario aumento del prezzo è stato quindi stabilito confrontando il prezzo medio ponderato all'importazione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato, fissato per calcolare la sottoquotazione del prezzo, con il prezzo medio ponderato non pregiudizievole del prodotto simile venduto dai produttori dell'Unione inclusi nel campione sul mercato dell'Unione durante il PI. Le differenze evidenziate da tale confronto sono state espresse in percentuale della media ponderata del valore CIF all'importazione.
7.2. Misure provvisorie
(170)
In considerazione di quanto precede e conformemente all'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno che siano istituite misure antidumping provvisorie sulle importazioni di vetro solare originarie della RPC a un livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio, secondo il principio del dazio inferiore.
(171)
Sulla base di tali considerazioni, le aliquote del dazio anti-dumping sono state determinate confrontando i margini di eliminazione del pregiudizio e i margini di dumping. Di conseguenza, le aliquote del dazio antidumping, espresse in percentuale del prezzo CIF franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono le seguenti:
Società
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Dazio antidumping provvisorio
Gruppo Xinyi
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Gruppo Hehe
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Gruppo Flat Glass
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Altre società che hanno collaborato
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Tutte le altre società
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Le aliquote del dazio antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state calcolate in base ai risultati della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l'inchiesta per le società in questione. Tali aliquote del dazio (diversamente dal dazio unico per l'intero paese, applicabile a «tutte le altre società») sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni del prodotto in esame originario dei paesi interessati e fabbricato da quelle società, cioè dalle specifiche persone giuridiche menzionate. Il prodotto in esame importato, fabbricato da qualsiasi altra società la cui ragione sociale, completa di indirizzo, non sia specificamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non può beneficiare di tali aliquote ed è soggetto all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società». Poiché il livello di collaborazione dei produttori esportatori è stato elevato (superiore all'80 %, cfr. il considerando 15), per tale aliquota del dazio si è fatto riferimento al margine di pregiudizio individuale più alto stabilito per i produttori esportatori inclusi nel campione. Il dazio applicabile alle «altre società che hanno collaborato» è stato determinato sulla base della media ponderata degli esportatori inclusi nel campione e si applica a tutte le società non inserite nel campione che hanno collaborato (ad eccezione della Henan Yuhua, per la quale vige un dazio fissato individualmente a seguito della richiesta della stessa società di un esame individuale, cfr. il considerando 48).
(173)
Eventuali richieste di applicazione di queste aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione sociale o all'istituzione di nuove entità produttive o di vendita) vanno immediatamente inviate alla Commissione (7) complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare dell'indicazione di eventuali modifiche delle attività della società riguardanti la produzione e le vendite sul mercato interno e all'esportazione e connesse ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti di entità produttive o di vendita. Se necessario, il regolamento verrà opportunamente modificato aggiornando l'elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali del dazio.
7.3. Disposizioni finali
(174)
Ai fini di una corretta amministrazione, occorre fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine specificato nell'avviso di apertura possano presentare le proprie osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite. Le conclusioni relative all'istituzione di dazi provvisori sono provvisorie e potrebbero essere modificate nella fase definitiva dell'inchiesta. È inoltre opportuno precisare che le conclusioni relative all'istituzione dei dazi raggiunte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e che potrebbe essere necessario riesaminarle in vista dell'adozione di eventuali misure definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di vetro solare costituito da vetro piatto soda-calcico temprato, con un contenuto di ferro inferiore a 300 ppm, una trasmittanza solare superiore all'88 % (misurata nelle seguenti condizioni: massa d'aria 1,5 e spettro solare nella banda 300-2 500 nm), una resistenza al calore fino a 250 °C (misurata secondo la norma EN 12150), una resistenza agli shock termici di Δ 150 K (misurata secondo la norma EN 12150) e una resistenza meccanica pari o superiore a 90 N/mm2 (misurata secondo la norma EN 1288-3), attualmente classificato al codice NC ex 7007 19 80 (codice TARIC 7007198010) e originario della Repubblica popolare cinese.
2. Le aliquote del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sottoelencate sono le seguenti:
Società
Dazio antidumping provvisorio
Codice addizionale TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Altre società che hanno collaborato elencate nell'allegato I
38,4 %
Tutte le altre società
42,1 %
B999
3. L'applicazione delle aliquote del dazio individuale specificate per le società menzionate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti indicati nell'allegato II. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l'aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
4. L'ammissione alla libera circolazione nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
5. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei fatti e delle considerazioni principali sulla base dei quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione e/o dal consigliere-auditore della DG Commercio entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
2. A norma dell'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare le loro osservazioni in merito all'applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 26 novembre 2013