PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1039/2012
ze dne 29. října 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (EU) č. 402/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 12. srpna 2011 (3) na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů (AIRAL S.c.r.l. - dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po poskytnutí základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám („prozatímní poskytnutí informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení, a proto bylo odloženo do konečné fáze. Bylo tedy rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině, která je požadovala, tj. skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („konečné poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly ke konečnému poskytnutí informací vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(9)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(10)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že ocelové radiátory jsou vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem, a požádala Komisi, aby analyzovala a zahrnula trend na trhu s ocelovými radiátory za účelem jeho srovnání zejména s trhem s hliníkovými radiátory.
(11)
Na základě dostupných informací se zdá, že hliníkové radiátory mají odlišné technické vlastnosti, zejména co se týče základní suroviny (ocel v jednom případě a hliník v druhém), hmotnosti, tepelné setrvačnosti a tepelné vodivosti. Kromě toho shromážděné informace nepoukázaly na přímou konkurenci a vzájemnou zaměnitelnost uvedených dvou výrobků. Uvedená strana navíc nepodložila svá tvrzení žádnými důkazy. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(12)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 15. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
3.1.1 Předběžná poznámka
(13)
Jak již bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Skupina Sira rovněž požadovala zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení.
3.1.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(14)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 30. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že žádná ze stran vybraných do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala.
(15)
Jak je již uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, skupina Sira, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování po uložení prozatímních opatření, požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství za dvě společnosti podílející se na výrobě dotčeného výrobku a jeho uvádění na trh.
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory,
-
ze systému netržního hospodářství se nepřenášejí žádná zkreslení,
-
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Informace poskytnuté dvěma společnostmi náležejícími do skupiny Sira v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly náležitě analyzovány a byly vyžádány a obdrženy další informace. S ohledem na zjištění nebylo považováno za nezbytné provést inspekci na místě v prostorách společností.
(18)
Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství prokázalo, že skupina Sira nesplnila požadavky kritéria 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině - hliníku. Náklady na hliník představují asi 70 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Z šetření vyplynulo, že hliník používaný pro výrobu dotčeného výrobku získávali oba výrobci ve skupině Sira na čínském domácím trhu. Ceny se zakládají na kótaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a nízkým cenám na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), smlouvy futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců, a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(19)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto nemůže docházet k vyrovnáváním mezi těmito trhy. Na základě průměrných měsíčních hodnot byla během období šetření kótace cen hliníku na LME o 14 % vyšší než kótace na SHFE.
(20)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(21)
Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 %, která je při vývozu nevratná, zatímco DPH z vnitrostátně prodávaného hliníku a z hotových výrobků se vrací ve výši 13 %. Na surový hliník na vývoz se navíc vztahuje vývozní daň ve výši 17 %. Proto se převážná většina výroby surového hliníku prodává na čínském trhu, což způsobuje snižování cen surového hliníku na domácím trhu a poskytuje významnou výhodu, pokud jde o náklady, výrobcům hliníkových radiátorů v ČLR. V průběhu období šetření čínský stát na trhu dále zasahoval, jelikož během finanční krize zrušil 5% dovozní clo na kovy.
(22)
Další zkreslování ze strany čínského státu spočívá v zásazích na trhu prováděných Státním úřadem pro rezervy (SRB), který je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy (NDRC). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začal Státní úřad pro rezervy nakupovat zásoby surového hliníku od hutí. Jednalo se o balíček podpůrných opatření zaměřený na omezení účinků celosvětové finanční a hospodářské krize, která snižovala poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil v březnu a dubnu 2009 většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru. Státní úřad pro rezervy prodával surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010, kdy v dražbě prodal 96 000 tun, jak uvádí Bloomberg (4). Zpravodajská agentura Nová Čína informovala o opatření v oblasti skladování v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na udržení cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (5). Plán Státního úřadu pro rezervy zaměřený na navýšení zásob zahrnoval nákupy od několika čínských hutí, avšak přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Ministr zodpovědný za Komisi pro národní rozvoj a reformy dále vysvětlil, že k dalším částem balíčku podpůrných opatření patří volnější kontrola vývozu, subvence na elektřinu, snížené ceny elektřiny a zvýšení úvěrových stropů. Balíček měl údajně okamžitý účinek na ceny. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má ve stanovování cen surového hliníku hlavní úlohu a že do trhu zasahuje.
(23)
Skutečnost, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na období 2011-2015), ve kterém čínská vláda výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické prostředky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu primárních produktů“. Tento plán pokračuje v politice obsažené v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření byla v činnosti v průběhu období šetření.
(24)
Uvedená četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku proto ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období šetření byly tyto ceny přibližně o 15 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(25)
Z přezkoumání odpovědí na dotazník od společností Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. i Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. vyplynulo, že uvedené společnosti v období šetření nakupovaly výrobky ze surového hliníku za ceny propojené s cenou na SHFE a že jejich nákupní ceny dlouhodobě sledovaly index SHFE.
(26)
Navíc šetření ukázalo, že jedna ze dvou dotčených společností využívala slevu na dani z příjmu právnických osob označovanou jako „dva bez, tři za polovinu“. Tento systém slev na dani čínského státu znamená, že jakmile společnost začne vytvářet zisk, neplatí po dobu dvou let daň z příjmu právnických osob a poté platí tři roky pouze polovinu. Taková zkreslení se ve výkazu zisků a ztrát zaznamenávají jako záporné náklady, a zvyšují tak ziskovost.
(27)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(28)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 byl po konzultaci s poradním výborem učiněn závěr, že zacházení jako v tržním hospodářství pro skupinu Sira by mělo být zamítnuto.
(29)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem již ostatní kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebyla dále analyzována.
(30)
Komise dotčené skupině společností ve spojení v ČLR a žadateli oficiálně poskytla výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(31)
Po poskytnutí informací týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství předala skupina Sira připomínky k navrhovaným zjištěním ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Jelikož však skupina Sira označila své připomínky za důvěrné, Komise se zabývala otázkami vznesenými na dvoustranném základě prostřednictvím zvláštního informačního dokumentu. Připomínky nevedly ke změnám zjištění týkajících se kritéria č. 1.
(32)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria byla ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci uvedena v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Oba vyvážející výrobci ve spojení ze skupiny Sira požádali o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Jejich žádosti byly přezkoumány. Šetření prokázalo, že splnili veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(35)
Skupině Sira bylo proto individuální zacházení přiznáno.
(36)
Dne 28. července 2011 přijal orgán WTO pro řešení sporů zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve věci „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (6) (dále jen „zprávy“).
(37)
Ve zprávách bylo mimo jiné shledáno, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení je v rozporu s čl. 6 odst. 10, čl. 9 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 antidumpingové dohody WTO a s čl. XVI odst. 4 Dohody o WTO. Ustanovení čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví, že jednotliví vyvážející výrobci v zemích bez tržního hospodářství, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, budou podléhat celostátní celní sazbě, pokud tito vývozci nemohou prokázat, že splňují podmínky pro individuální zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení („zjištění orgánu pro řešení sporů ohledně čl. 9 odst. 5 základního nařízení“).
(38)
Každý vyvážející výrobce v ČLR, který se domnívá, že by toto nařízení mělo být přezkoumáno s ohledem na právní výklad čl. 9 odst. 5 obsažený ve zprávách, se vyzývá, aby požádal o přezkum na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (7) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“).
(39)
S ohledem na zjištění přezkumu může příslušný orgán Unie přezkoumaná opatření zrušit, změnit nebo zachovat. Strany žádající o přezkum by si měly být vědomy, že pokud budou zjištění, která se jich týkají, vyžadovat změnu opatření, může mít taková změna za následek pokles nebo nárůst v úrovni opatření.
(40)
Kromě výše uvedených připomínek nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se přiznání individuálního zacházení a 32. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Srovnatelná země
(41)
Jelikož ohledně srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 35. až 41. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Běžná hodnota
(42)
Pro stanovení běžné hodnoty pro skupinu Sira byla použita stejná metodika jako ta, která je popsána v 42. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož ohledně běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 42. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Vývozní cena
(43)
Vývozní cena skupiny Sira byla vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jelikož vývoz byl uskutečňován za převodní ceny, které byly považovány za nespolehlivé. Vývozní ceny byly proto vypočteny na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými odpočty nákladů a zisku, které se prováděly za účelem úpravy vývozních cen na úroveň cen ze závodu. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený spolupracujícím dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
(44)
Pokud jde o vývozce zařazené do vzorku, jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Srovnání
(45)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(46)
Společnost Metal Group Ltd. zpochybnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou na základě toho, že srovnání údajně nebylo spravedlivé z důvodu použité srovnávací metodiky, a společnost poukázala na údajné rozdíly ve fyzických vlastnostech.
(47)
Pokud jde o provedené srovnání, společnost Metal Group navrhla alternativní metodu založenou pouze na hmotnosti. Tato metodika byla odmítnuta, jelikož nezohledňuje další důležité parametry zahrnuté v systému pro srovnání druhů výrobku, např. tepelný výkon, které zajišťují lepší srovnatelnost.
(48)
Tvrzení společnosti Metal Group Ltd. o fyzických rozdílech byla tři a byla předložena po uplynutí lhůty k předložení připomínek. Žádná z těchto tří tvrzení v tomto ohledu nebyla zmíněna v odpovědi na dotazník (který k uvedení takových tvrzení výslovně vyzýval). Kromě toho tato tvrzení nebyla učiněna v průběhu inspekce na místě, což by vyšetřovacímu týmu poskytlo příležitost ověřit jejich platnost a rozsah.
(49)
První tvrzení se týkalo typu hliníkové slitiny používané při výrobě. V tomto ohledu bylo tvrzeno, že se čínská norma této slitiny neshoduje se stejně nazývanou slitinou používanou v Unii. Třebaže je zřejmé, že tyto slitiny nejsou totožné, nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly existenci jakýchkoli rozdílů v nákladech.
(50)
Druhé tvrzení se týkalo použití údajně levnější verze prášku pro konečnou úpravu. Opět nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení a je třeba uvést, že tento prášek pro konečnou úpravu představoval tak nízké procento celkových výrobních nákladů, že měl pouze okrajový dopad.
(51)
Třetím tvrzením bylo, že na rozdíl od výrobku vyráběného v EU společnost nenanášela vnitřní antikorozní povlak. Stejně jako v obou výše uvedených případech nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení.
(52)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo tvrzení o rozdílech ve fyzických vlastnostech odmítnuto.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Dumpingová rozpětí
(54)
Pokud jde o skupinu Sira, dumpingové rozpětí bylo vypočítáno na základě metodiky uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a byla stanoveno ve výši 23,0 %.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 51. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Celková výroba v Unii
(56)
Jelikož ohledně celkové výroby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 55. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Spotřeba v Unii
(57)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 58. až 61. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Ceny dovozu a cenové podbízení
(58)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna strana tvrdila, že rozpětí cenového podbízení ve výši 6,1 % zjištěné během období šetření bylo nízké a nemohlo způsobit výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(59)
Cenové podbízení ze strany čínských vývozců by však mělo být vnímáno ve světle tlaku, který vyvíjelo na trhu Unie, a dopadu, který mělo na úroveň cen výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo, že cenový tlak v důsledku levného dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie neumožnil stanovit ceny na úrovni, která by mu umožnila pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, zejména během období šetření.
(60)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření potvrdilo, že dovozní ceny z ČLR byly dumpingové a byly v průběhu posuzovaného období vždy nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Neustálé podbízení prováděné čínskými vývozci umožnilo těmto vývozcům rozšířit svůj objem prodeje a podíl na trhu, zejména v průběhu období šetření. Kromě toho bylo zjištěno, že cenový rozdíl u některých druhů radiátorů byl značně vyšší než zjištěná průměrná úroveň podbízení. Negativní dopad zjištěného podbízení na trh Unie a na výrobní odvětví Unie tudíž nelze podceňovat. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(61)
Tatáž strana zopakovala, že čínské radiátory byly méně kvalitní než radiátory vyráběné v Unii, a že tudíž nemohly výrobnímu odvětví Unie způsobit žádnou újmu.
(62)
Toto tvrzení však nebylo odůvodněno a šetření neodhalilo žádné skutečnosti, které by mohly toto tvrzení podpořit. Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití. Kromě toho jsou také zcela vzájemně zaměnitelné a zejména z pohledu veřejnosti vypadají shodně. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
(63)
Za zmínku stojí, že cenové podbízení a úroveň pro odstranění újmy jsou stanoveny na základě podrobného srovnání čínských a unijních druhů výrobků. Proto jsou veškeré údajné rozdíly mezi různými druhy radiátorů zohledněny v podrobném srovnání cen. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(64)
Jelikož ohledně dovozu z dotčené země nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 62. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(65)
Jelikož ohledně předběžných poznámek nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 68. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 72. až 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(67)
Jelikož ohledně vývoje objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.3 Růst
(68)
Jelikož ohledně růstu nebyly vzneseny připomínky, potvrzuje se 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.4 Zaměstnanost
(69)
Jelikož ohledně zaměstnanosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.5 Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
(70)
Jelikož ohledně průměrných jednotkových cen v Unii a výrobních nákladů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 79. a 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(71)
Jelikož ohledně ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 81. až 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.7 Stav zásob
(72)
Jelikož ohledně stavu zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.8 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(73)
Jelikož ohledně rozsahu skutečného dumpingového rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.9 Závěr ohledně újmy
(74)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný v 86. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(75)
Jelikož k 90. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nebyly vzneseny žádné připomínky, tento bod odůvodnění se potvrzuje.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(76)
Jelikož ohledně účinku dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 91. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Účinky jiných činitelů
5.3.1 Dovoz ze třetích zemí
(77)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Hospodářská krize
(78)
Jedna strana tvrdila, že příčinou případné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla hospodářská krize, které panovala v odvětví stavebnictví a bydlení, obzvláště v některých členských státech, jako je Španělsko a Itálie, které tato strana považovala za hlavní odbytiště pro výrobní odvětví Unie.
(79)
Šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo velké objemy radiátorů v jiných členských státech než ve Španělsku a v Itálii. Kromě toho trh dotčeného výrobku a obdobného výrobku přesahuje španělský a italský trh v oblasti stavebnictví a bydlení. Třebaže nelze vyloučit, že hospodářská krize měla na trh Unie určitý dopad, existence rostoucích objemů levných dumpingových dovozů z ČLR zesílila jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnila využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(80)
Jelikož ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 97. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(81)
Bylo namítnuto, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, bylo zvýšení ceny hliníku, jež představuje značný podíl nákladů na výrobu obdobného výrobku.
(82)
Nicméně se spíše má za to, že na trhu ovládaném spravedlivou hospodářskou soutěží lze ceny stanovovat na úrovni umožňující pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí. Jak bylo potvrzeno v 60. bodě odůvodnění, průměrné dovozní ceny z ČLR představovaly během posuzovaného období neustálé podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Když náklady vzrostly, výrobní odvětví Unie nemohlo s ohledem na pokračující tlak na ceny odpovídajícím způsobem své ceny zvýšit. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně vývoje výrobních nákladů výrobního odvětví v Unii, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(84)
Jedna strana tvrdila, že úroveň a pokles objemu prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie měly výrazný vliv na jeho celkovou hospodářskou výkonnost v průběhu posuzovaného období.
(85)
Šetření však prokázalo, že ačkoli prodej na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období poklesl, zůstal i nadále důležitou součástí představující 51 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie v EU v období šetření a 27 % celkové výroby výrobního odvětví Unie v období šetření. Proto, jak je uvedeno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej na vývoz umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, a nebylo jej tedy možno považovat za příčinu podstatné újmy, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie. Vývoj a úroveň prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(86)
Stejná strana požádala o poskytnutí informací o hodnotách, a tedy i cenách vývozu odvětví Unie, jelikož v prozatímním nařízení byly zveřejněny pouze objemy vývozu. Tyto údaje však nelze poskytnout, jelikož jsou považovány za důvěrné.
(87)
Jelikož ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 104. až 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(88)
Jedna strana tvrdila, že hlavními příčinami poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie a jeho záporné ziskovosti bylo rozhodnutí odvětví Unie zvýšit výrobní kapacitu v roce 2008 v kombinaci s obtížnou hospodářskou situací, která též panovala v následujících letech. Bylo tedy tvrzeno, že újma byla způsobena různými domácími faktory, jako jsou ekonomická krize a špatná investiční rozhodnutí výrobního odvětví Unie.
(89)
Nicméně analýza újmy se posuzuje s ohledem na všechny faktory újmy dohromady, přičemž využití kapacity a ziskovost jsou pouze dva z nich. Šetření újmy zejména prokázalo, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl za posuzované období o 16 %, zatímco dovoz z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 77 % a podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl z 13 % na 24 %. Dokonce v průběhu období šetření, kdy se spotřeba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále zmenšoval. Další známkou obtížné hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nehledě na zhoršení ostatních faktorů újmy, jsou úrovně zásob výrobního odvětví Unie, které se za posuzované období významně zvýšily. Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie v roce 2008 je proto třeba analyzovat společně se všemi těmito ostatními prvky, abychom si mohli vytvořit celkovou představu.
(90)
Třebaže hospodářská krize měla určitý negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nelze pominout skutečnost, že levný čínský dumpingový dovoz se za posuzované období významně zvýšil, a zesílil tak jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnil využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření.
(91)
Šetřením bylo prokázáno, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření došlo k 9% nárůstu spotřeby, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu stále klesal, a že navzdory lepší všeobecné hospodářské situaci nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit, jelikož bylo stále pod tlakem levného dumpingového dovozu z ČLR. Na základě výše uvedených skutečností bylo tedy toto tvrzení odmítnuto.
(92)
Jelikož ohledně příčinných souvislostí nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 107. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(93)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali a navzdory úsilí po zveřejnění prozatímních zjištění se žádný uživatel nepřihlásil.
(94)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že hliníkové radiátory kupují především velké stavební podniky, distributoři a velkoobchody, které je dále prodávají specializovaným řetězcům nebo maloobchodním prodejnám za účelem dalšího prodeje menším stavebním podnikům či konečným uživatelům. Při posouzení možného dopadu uložení konečných cel na dotčené strany bylo zjištěno, že i přes případné zvýšení ceny na dováženou součást hliníkového radiátoru o 61 %, což je nejvyšší navržené antidumpingové clo, se toto zvýšení ceny zdá být poměrně nízké, jelikož dotčený výrobek je obvykle součástí velkých projektů, kde je jeho cena pouze malou částí celkových nákladů podniku. Proto se i při zohlednění nejhoršího možného scénáře zdá, že by nárůst cen mohl být snadno absorbován v řetězci následného prodeje.
(95)
Jelikož ohledně zájmu Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 111. až 118. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(96)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Bylo namítnuto, že rozpětí ve výši 7,4 %, dosažené v roce 2008 výrobci v Unii zařazenými do vzorku, je výjimečné a nerealistické. V důsledku hospodářské krize, jež zasáhla trh v následujících letech, nebylo možné takovéto úrovně zisku dosáhnout.
(97)
Je třeba poznamenat, že toto ziskové rozpětí bylo ověřeno během šetření jako ziskové rozpětí dosažené společnostmi zařazenými do vzorku za normálních tržních podmínek, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu. Nelze učinit závěr, že hospodářská krize neměla žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, avšak objem levného dumpingového dovozu z ČLR za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie se zvyšoval během celého posuzovaného období na úkor cen výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu. Je proto zřejmé, že dumpingový dovoz z ČLR zesílil jakýkoliv vliv hospodářského útlumu na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Bylo také namítnuto, že náklady po dovozu, které se používají k výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (0,2 %, včetně veškerých nákladů nezbytných pro propuštění zboží do volného oběhu v EU, jako jsou náklady na manipulaci a poplatek za celní odbavení, avšak kromě dovozního cla), byly podhodnoceny. Podle této strany by náklady po dovozu měly zahrnovat náklady na manipulaci, poplatek za celní odbavení a vnitrostátní dopravu v odhadované výši 3,5 %. Za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou se cena na hranicích EU porovná s cenou ze závodu výrobců výrobního odvětví Unie. Cena na hranicích EU musí zahrnovat veškeré náklady nezbytné k propuštění zboží do volného oběhu v EU (tj. poplatek za celní odbavení a náklady na manipulaci), nikoli však vnitrostátní dopravu, jak uvedená strana tvrdila. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(99)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 119. až 123. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Forma a úroveň cel
(100)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem menšího cla konečná antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(101)
Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
ČLR
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. and Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Všechny ostatní společnosti (celostátní dumpingové rozpětí)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(103)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(104)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(105)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(106)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(107)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(108)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Společnosti uvedené v příloze I
21,2 %
Všechny ostatní společnosti
61,4 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 402/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že
-
v období šetření (tj. od 1. července 2010 do 30. června 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 21,2 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. října 2012.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1039/2012 DEL CONSIGLIO
del 29 ottobre 2012
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di radiatori in alluminio originari della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione») dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Misure provvisorie
(1)
Con il regolamento (UE) n. 402/2012 (2) («regolamento provvisorio») la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di radiatori in alluminio originari della Repubblica popolare cinese («RPC» o «paese interessato»).
(2)
Il procedimento è stato avviato il 12 agosto 2011 (3) in seguito a una denuncia presentata dalla International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l «il denunciante») a nome dei produttori che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale di radiatori in alluminio dell’Unione.
(3)
Come indicato al considerando 14 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2010 e il 30 giugno 2011 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2008 e la fine del PI («il periodo in esame»).
1.2. Fase successiva del procedimento
(4)
In seguito alla divulgazione dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato deciso di imporre un dazio antidumping provvisorio («divulgazione delle conclusioni provvisorie»), varie parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto la possibilità di essere sentite.
(5)
La Commissione ha continuato a raccogliere e verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. Le osservazioni presentate oralmente e per iscritto dalle parti interessate sono state esaminate e le conclusioni provvisorie sono state, se del caso, modificate di conseguenza.
(6)
Come già menzionato al considerando 12 del regolamento provvisorio, un gruppo di produttori esportatori collegati ha chiesto l’esame individuale, a norma dell’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base. L’esame di tali richieste nella fase provvisoria era eccessivamente gravoso ed è stato rinviato alla fase definitiva. Si è deciso quindi di concedere un esame individuale al gruppo che lo richiedeva, cioè il Sira Group. Per quanto riguarda le sue operazioni nella RPC, il Sira Group è composto dalla Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd e dal Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base a cui si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di radiatori in alluminio originari della RPC e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori («divulgazione delle conclusioni definitive»). Tutte le parti hanno inoltre avuto la possibilità di comunicare, entro il termine stabilito, le loro osservazioni sulle conclusioni definitive.
(8)
Tutte le osservazioni orali e scritte trasmesse dalle parti interessate sono state esaminate e prese in considerazione se ritenute pertinenti.
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(9)
Come indicato al considerando 15 del regolamento provvisorio, il prodotto in esame consiste in radiatori in alluminio e negli elementi o sezioni di cui tali radiatori sono costituiti, sia che tali elementi siano assemblati in blocchi o no, esclusi i radiatori e loro elementi e sezioni di tipo elettrico («il prodotto in esame»). Tale prodotto è attualmente classificato ai codici NC ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ed ex 7616 99 90.
(10)
Dopo la pubblicazione delle misure provvisorie, una parte ha sostenuto che i radiatori in acciaio sono intercambiabili con il prodotto in esame e il prodotto simile e ha chiesto alla Commissione di analizzare e comprendere le tendenze del mercato dei radiatori in acciaio, in particolare in rapporto con il mercato dei radiatori in alluminio.
(11)
In base alle informazioni disponibili è stato stabilito che i radiatori in alluminio hanno caratteristiche tecniche differenti, in particolare per quanto riguarda la materia prima principale (l’acciaio in un caso e l’alluminio nell’altro), il peso, l’inerzia termica e la conducibilità termica. Inoltre, le informazioni raccolte non indicano concorrenza diretta e interscambiabilità tra i due prodotti. Infine, la parte non ha presentato elementi di prova a sostegno della sua affermazione. Stante quanto precede, la richiesta è stata respinta.
(12)
In mancanza di altre osservazioni riguardo al prodotto in esame e al prodotto simile, si confermano i considerando 15 e 23 del regolamento provvisorio.
3. DUMPING
3.1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») e trattamento individuale («TI»)
3.1.1. Osservazioni preliminari
(13)
Come già indicato sopra nel considerando 6, si è deciso di concedere un esame individuale al Sira Group. Per quanto riguarda le sue operazioni nella RPC, il gruppo è composto da Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. e da Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Il Sira Group ha inoltre richiesto il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato o il trattamento individuale.
3.1.2. TEM
(14)
Va ricordato che, come indicato ai considerando da 30 a 31 del regolamento provvisorio, nessuna delle parti inserite nel campione ha richiesto il TEM.
(15)
Come indicato sopra al considerando 13, il Sira Group, al quale è stato concesso l’esame individuale dopo l’istituzione delle misure provvisorie, ha richiesto il TEM e ha presentato domanda per le due società operanti nella produzione e nella commercializzazione del prodotto in esame.
(16)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, per le importazioni originarie della RPC il valore normale è determinato conformemente ai paragrafi da 1 a 6 del predetto articolo per i produttori che risultano soddisfare i criteri di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Per comodità di riferimento tali criteri sono riportati di seguito in forma sintetica:
-
le decisioni commerciali delle imprese devono essere prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali, e i costi devono riflettere i valori di mercato,
-
le imprese dispongono di una serie ben definita di documenti contabili soggetti a revisione contabile indipendente,
-
non vi sono distorsioni dovute al precedente sistema a economia pianificata,
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono certezza del diritto e stabilità, e
-
le conversioni valutarie sono effettuate ai tassi di mercato.
(17)
Le informazioni fornite dalle due società appartenenti al Sira Group nei moduli di richiesta di TEM sono state debitamente analizzate, e sono state chieste e ottenute ulteriori informazioni. In considerazione dei risultati non si è ritenuto necessario effettuare una visita di verifica presso la sede delle società.
(18)
L’inchiesta per il TEM ha dimostrato che il Sira Group non ha rispettato i requisiti di cui al criterio 1 a causa delle interferenze statali nelle decisioni concernenti la materia prima principale, ossia l’alluminio. Il costo dell’alluminio rappresenta circa il 70 % del costo di produzione del prodotto in esame. L’inchiesta ha dimostrato che entrambi i produttori del Sira Group hanno acquistato l’alluminio utilizzato per la produzione del prodotto in esame sul mercato interno cinese. I prezzi si basano sulla quotazione dell’alluminio alla borsa dei metalli non ferrosi di Shangai (Shanghai Non-ferrous Metal Exchange), controllata dallo Stato («la Borsa» o «SHFE»). L’SHFE è una borsa aperta esclusivamente alle società registrate nella RPC e ai cittadini cinesi controllata dalla Commissione statale di regolamentazione dei valori mobiliari. Diverse norme che disciplinano il funzionamento della Borsa contribuiscono alla bassa volatilità e al ribasso dei prezzi sull’SHFE: le fluttuazioni di prezzo giornaliere sono limitate al 4 % al di sopra o al di sotto del prezzo di liquidazione del giorno di contrattazione precedente, le contrattazioni avvengono a bassa frequenza (fino al quindicesimo giorno di ogni mese), i futures sono limitati a una durata massima di 12 mesi, e i costi delle operazioni sono fatturati sia dalla Borsa che dagli intermediari.
(19)
Inoltre, per quanto riguarda le operazioni sul SHFE, le consegne possono aver luogo soltanto in un deposito autorizzato situato sul territorio cinese, a differenza di quanto avviene per gli scambi internazionali, che prevedono consegne in qualsiasi parte del mondo. Inoltre l’SHFE è una piattaforma di scambi solo materiali (non vengono venduti derivati), e questo isola completamente il mercato cinese dell’alluminio. Di conseguenza è praticamente impossibile l’arbitraggio con il parametro di riferimento a livello mondiale, il London Metals Exchange («LME») o con altri mercati, e l’SHFE funziona in isolamento rispetto ad altri mercati mondiali. Pertanto, una stabilizzazione tra questi mercati non è possibile. Il prezzo della quotazione dell’alluminio sull’LME è risultato, su base mensile media, superiore del 14 % a quello dell’SHFE durante il PI.
(20)
Lo Stato interferisce anche con il meccanismo di determinazione dei prezzi dell’SHFE, poiché è sia venditore che acquirente, tramite lo State Reserve Bureau e altri organismi statali, di alluminio primario. Inoltre lo Stato fissa limiti di prezzo giornalieri attraverso le regole dell’SHFE che sono state approvate dall’autorità di regolamentazione dello Stato, la China Securities Regulatory Commission («CSRC»).
(21)
L’inchiesta ha dimostrato altresì che l’alluminio primario destinato all’esportazione è soggetto a un’IVA pari al 17 % e non è rimborsabile in caso di esportazione, laddove l’IVA per l’alluminio venduto sul mercato interno e sui prodotti finiti è rimborsabile al 13 %. In più, l’alluminio primario destinato all’esportazione è soggetto a un’imposta sulle esportazioni del 17 %. Di conseguenza la maggior parte della produzione di alluminio primario è venduta sul mercato cinese, causando una depressione del prezzo di tale materiale sul mercato interno e un considerevole vantaggio in termini di costi per i produttori di radiatori in alluminio della RPC. Lo Stato cinese ha interferito ulteriormente sul mercato durante il PI eliminando il 5 % del dazio all’importazione sui metalli nel corso della crisi finanziaria.
(22)
Un’ulteriore distorsione da parte dello Stato cinese avviene sotto forma di interventi sul mercato da parte dello State Reserve Bureau («SRB»), che fa parte della National Development Reform Commission («NDRC»). Alla fine del 2008 e all’inizio del 2009 il SRB ha cominciato ad acquistare scorte di alluminio primario dalle fonderie. Si trattava di un pacchetto di stimoli volto a limitare gli effetti della crisi economica e finanziaria mondiale che aveva provocato un calo della domanda. Tali acquisti statali hanno assorbito la maggior parte delle scorte sul mercato interno nei mesi di marzo e aprile 2009, facendo aumentare i prezzi durante la prima metà di quell’anno. L’SRB ha poi rivenduto alluminio primario al mercato, come ad esempio all’inizio del novembre 2010, quando ne ha vendute 96 000 tonnellate all’asta, come riferito da Bloomberg (4). L’agenzia Xinhua News ha riportato le notizie relative alle misure di stoccaggio nel dicembre 2008, spiegando che si era previsto di accumulare 300 000 tonnellate di alluminio a prezzi superiori del 10 % al prezzo di mercato allo scopo di sostenere i prezzi (5). Il piano di stoccaggio dell’SRB riguardava l’acquisto da varie fonderie cinesi, sebbene circa la metà fosse da acquistare dalla Aluminium Corporation of China Ltd. Inoltre, il ministro responsabile per l’NDRC ha spiegato che altre parti del pacchetto di stimoli comprendevano controlli all’esportazione applicati in maniera meno rigorosa, sovvenzioni e prezzi più bassi per l’elettricità e innalzamento dei massimali per i prestiti. Il pacchetto ha, a quanto pare, avuto un effetto immediato sui prezzi. Quanto precede dimostra che lo Stato cinese ha un ruolo fondamentale nella determinazione dei prezzi dell’alluminio primario e interferisce nel mercato.
(23)
Che la forte ingerenza da parte dello Stato, quale descritta sopra, abbia un obiettivo ben chiaro è confermato tra le altre cose dal dodicesimo piano di sviluppo quinquennale per l’alluminio (2011-2015) in cui il governo cinese afferma esplicitamente l’intenzione di «adeguare le riduzioni delle imposte e delle imposte sulle esportazione e altre leve economiche, e controllare rigorosamente l’importo totale di espansione ed esportazioni di prodotti primari». Tale piano prosegue la politica sottesa al precedente piano per l’alluminio. Inoltre, tali piani sono stati attuati nell’arco di molti anni e, come dimostrato sopra, durante il PI erano in atto varie misure.
(24)
Le molteplici distorsioni dei prezzi cinesi dell’alluminio primario determinate dallo Stato influenzano dunque i prezzi delle materie prime. Inoltre tali distorsioni conferiscono un vantaggio alle imprese, dal momento che esse effettuano normalmente i loro acquisti sul mercato cinese da fornitori locali utilizzando come parametro di riferimento i prezzi a pronti del mercato cinese (o SHFE). Durante il PI questi prezzi erano inferiori del 15 % circa a quelli del mercato mondiale. In teoria, quando i prezzi sul mercato cinese sono più alti a causa dell’intervento dello Stato, le imprese cinesi possono anche comprare determinate quantità a prezzi LME, mentre il contrario è impossibile per gli operatori non cinesi.
(25)
Dall’esame delle risposte al questionario date sia da Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. che da Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. è emerso che entrambe le società hanno acquistato prodotti di allumino primario a prezzi correlati allo SHFE nel corso del PI e che i prezzi d’acquisto avevano seguito l’indice SHFE su un periodo ancor più lungo.
(26)
Inoltre, dall’inchiesta è emerso che una delle due società in questione beneficiava della esenzione totale dell’imposta sul reddito delle imprese per i primi due anni e riduzione della metà per i tre anni successivi. Questo sistema di sconti dello Stato cinese significa che, una volta che una società inizia a realizzare un profitto, per due anni essa non versa alcuna imposta sul reddito d’impresa e per i tre anni successivi ne paga metà. Tali distorsioni sono registrate come costi negativi nel conto profitti e perdite aumentando in tal modo la redditività.
(27)
In tali circostanze, nessuna delle società è stata in grado di dimostrare che le loro decisioni commerciali in materia di acquisizione delle materie prime non siano soggette a una notevole interferenza dello Stato e che i costi dei principali fattori produttivi riflettano sostanzialmente i valori di mercato. Pertanto, esse non hanno dimostrato di soddisfare il criterio 1.
(28)
In considerazione delle conclusioni di cui sopra per quanto riguarda il criterio 1, si è ritenuto, dopo aver sentito il comitato consultivo, di non concedere il TEM al Sira Group.
(29)
Alla luce di quanto precede, gli altri criteri per ottenere il TEM di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base non sono stati ulteriormente analizzati.
(30)
La Commissione ha comunicato ufficialmente i risultati relativi al TEM al gruppo di società collegate interessate della RPC e al denunciante. Inoltre, è stata loro offerta l’opportunità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione qualora avessero particolari ragioni per essere sentiti.
(31)
A seguito della comunicazione delle informazioni, il Sira Group ha formulato osservazioni sulle conclusioni relative al TEM proposte. Tuttavia, poiché il Sira Group ha definito le proprie osservazioni per loro natura limitate, la Commissione ha trattato i temi sollevati su base bilaterale con un documento specifico sulle conclusioni. Le osservazioni non hanno portato a modifiche delle conclusioni riguardanti il criterio 1.
(32)
A seguito di quanto precede e in assenza di ulteriori osservazioni, si confermano i considerando da 30 a 31 del regolamento provvisorio.
3.1.3. Trattamento individuale
(33)
Come prevede l’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, per i paesi cui si applicano le disposizioni di tale articolo viene stabilito, se del caso, un dazio unico a livello nazionale, salvo nei casi in cui le società in questione siano in grado di dimostrare che rispondono a tutti i criteri enunciati all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base. Per comodità di riferimento, tali criteri sono stati esposte in breve nel considerando 32 del regolamento provvisorio.
(34)
Entrambi i produttori esportatori collegati del Sira Group hanno richiesto il TI nel caso in cui non fosse stato concesso il TEM. Tali richieste sono state esaminate. Dall’indagine è emerso che entrambe le società rispettavano tutte le condizioni di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(35)
Al Sira Group è stato pertanto concesso il TI.
(36)
In data 28 luglio 2011, l’organo di conciliazione (Dispute Settlement Body - DSB) dell’OMC ha adottato la relazione dell’organo d’appello e la relazione del panel, come modificata dalla relazione dell’organo d’appello, sul caso «Comunità europee - Misure antidumping definitive su determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Cina» (6) («relazioni»).
(37)
Nelle relazioni è stato rilevato, tra l’altro, che l’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base è incompatibile con gli articoli 6.10, 9.2 e 18.4 dell’accordo antidumping dell’OMC e con l’articolo XVI:4 dell’accordo OMC. Secondo l’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, i singoli produttori esportatori di paesi non retti da un’economia di mercato che non ricevono il trattamento di impresa operante in condizioni di economia di mercato a norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base sono soggetti a un’aliquota del dazio applicabile a livello nazionale tranne nel caso in cui essi possano dimostrare di soddisfare le condizioni per il trattamento individuale di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base («la conclusione del DSB sull’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base»).
(38)
Ogni produttore esportatore della RPC che ritenga che tale regolamento debba essere riesaminato alla luce delle interpretazioni giuridiche riguardanti l’articolo 9, paragrafo 5, contenute nelle relazioni è invitato a chiedere un riesame a norma dell’articolo 2 del regolamento (CE) n. 1515/2001 del Consiglio, del 23 luglio 2001, relativo ai provvedimenti che la Comunità può prendere facendo seguito a una relazione adottata dall’organo di conciliazione dell’OMC (DSB) in materia di misure antidumping e antisovvenzioni (7) («regolamento di abilitazione OMC»).
(39)
La competente istituzione dell’Unione può respingere, modificare o mantenere in vigore le misure riesaminate, coerentemente con le risultanze del riesame. Le parti che chiedono un riesame devono essere consapevoli che, se le conclusioni che le riguardano rendono necessario modificare le misure in vigore, tale modifica può dar luogo sia a una riduzione che a un aumento del livello delle misure.
(40)
A seguito di quanto illustrato sopra, non sono pervenute osservazioni circa la concessione del TI e si confermano i considerando da 32 a 34 del regolamento provvisorio.
3.2. Paese di riferimento
(41)
In assenza di osservazioni relative al paese di riferimento, si confermano i considerando da 35 a 41 del regolamento provvisorio.
3.3. Valore normale
(42)
Il metodo impiegato per stabilire il valore normale per il Sira Group è lo stesso di quello descritto nei considerando da 42 a 46 del regolamento provvisorio. In mancanza di osservazioni sul valore normale, si confermano i considerando da 42 a 46 del regolamento provvisorio.
3.4. Prezzo all’esportazione
(43)
Il prezzo all’esportazione per il Sira Group è stato calcolato conformemente all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base in quanto le esportazioni sono state effettuate a prezzi di trasferimento che sono stati considerati inattendibili. I prezzi all’esportazione sono stati quindi calcolati sulla base dei prezzi di rivendita praticati ai primi acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione, con corrispondenti detrazioni per i costi e i profitti praticate per adeguare il prezzo all’esportazione a livello franco fabbrica. Sono stati apportati aggiustamenti al prezzo di rivendita al primo acquirente indipendente dell’Unione per tener conto di dazi e tasse, sostenuti tra importazione e rivendita, nonché di un margine ragionevole per spese generali amministrative e di vendita e di profitto. Per calcolare il margine di profitto, si è utilizzato l’utile realizzato dall’importatore non collegato del prodotto in esame che ha collaborato, poiché l’effettivo utile dell’importatore collegato non era ritenuto affidabile a causa della relazione tra quest’ultimo e il produttore esportatore.
(44)
Per gli esportatori inclusi nel campione, in assenza di osservazioni riguardanti il prezzo all’esportazione si conferma il considerando 47 del regolamento provvisorio.
3.5. Confronto
(45)
Sono state presentate alcune osservazioni in merito al confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione.
(46)
La Metal Group Ltd ha contestato il confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione con la motivazione che il confronto prospettato non era equo a causa della metodologia usata per gli abbinamenti, e la società ha sostenuto che le caratteristiche fisiche fossero differenti.
(47)
Relativamente al confronto effettuato, il Metal Group ha proposto un metodo alternativo basato unicamente sul peso. Tale metodologia è stata rifiutata in quanto trascura altri importanti aspetti inclusi nel sistema di confronto tipologico dei prodotti, ad esempio la potenza, che permette una migliore comparabilità.
(48)
La richiesta di valutare la differenza di caratteristiche fisiche fatta dalla Metal Group Ltd era triplice ed è stata presentata dopo la scadenza del termine per la presentazione delle osservazioni. Nessuna delle tre richieste in proposito era stata menzionata nella risposta al questionario (che richiedeva specificamente che fossero avanzate tali richieste). Inoltre, queste richieste non sono state sollevate durante la visita di verifica che avrebbe dato ai servizi incaricati dell’inchiesta la possibilità di verificarne validità ed entità.
(49)
La prima richiesta riguardava il tipo di lega di alluminio utilizzato per la produzione. A tale riguardo si affermava che lo standard cinese di questo tipo di lega non era lo stesso della lega con la stessa denominazione usata nell’Unione. Se da un lato è chiaro che queste leghe non sono identiche, dall’altro non sono stati presentati elementi di prova per dimostrare eventuali differenze di costo.
(50)
La seconda richiesta riguardava l’impiego di una presunta versione più economica di finitura in polvere. Anche in questo caso non sono state presentate prove a dimostrazione di questa argomentazione, e va considerato che questa finitura in polvere costituiva una percentuale dei costi di produzione globale talmente bassa da avere solo un’incidenza marginale.
(51)
La terza richiesta riguardava il fatto che la società non aveva applicato alcun rivestimento anticorrosione interno, al contrario che nel prodotto fabbricato nell’UE. Come nei due casi di cui sopra, non sono stati presentati elementi di prova a dimostrazione di questa richiesta.
(52)
Alla luce di quanto precede, la richiesta per differenze nelle caratteristiche fisiche è stata respinta.
(53)
In assenza di ulteriori osservazioni si confermano i considerando da 48 a 50 del regolamento provvisorio.
3.6. Margini di dumping
(54)
Per quanto concerne il Sira Group, il margine di dumping è stato calcolato in base al metodo di cui al considerando 51 del regolamento provvisorio, ed è stato fissato al 23,0 %.
(55)
In assenza di ulteriori osservazioni, si confermano i considerando da 51 a 54 del regolamento provvisorio.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione totale dell’Unione
(56)
In assenza di osservazioni sulla produzione totale dell’Unione, si confermano i considerando da 55 a 57 del regolamento provvisorio.
4.2. Consumo dell’Unione
(57)
In assenza di osservazioni sul consumo dell’Unione, si confermano i considerando da 58 a 61 del regolamento provvisorio.
4.3. Importazioni dal paese interessato
4.3.1. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione del prezzo
(58)
Dopo la comunicazione delle conclusioni provvisorie, una parte interessata ha affermato che il margine di sottoquotazione del 6,1 % riscontrato durante il PI era basso e non avrebbe potuto arrecare un pregiudizio grave all’industria dell’Unione.
(59)
La sottoquotazione praticata dagli esportatori cinesi, tuttavia, dovrebbe essere considerata alla luce della pressione esercitata sul mercato dell’Unione e dell’impatto sull’industria dell’Unione nel livello dei prezzi. Dall’inchiesta è emerso che la pressione sui prezzi dovuta alle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping non ha consentito all’industria dell’Unione di fissare i prezzi a un livello che permettesse di coprire i costi e di realizzare un congruo margine di profitto, in particolare durante il PI.
(60)
Come indicato al considerando 65 del regolamento provvisorio, l’inchiesta ha confermato che i prezzi delle importazioni dalla RPC sono stati oggetto di dumping e si sono sempre mantenuti al di sotto del prezzo di vendita dell’industria dell’Unione durante il periodo in esame. La costante sottoquotazione praticata dagli esportatori cinesi ha consentito loro di espandere il volume delle vendite e la quota di mercato, in particolare durante il PI. Inoltre, è stato rilevato che la differenza di prezzo di determinati tipi di radiatori era notevolmente superiore alla sottoquotazione media riscontrata. Pertanto, l’impatto negativo della sottoquotazione riscontrata sul mercato e sull’industria dell’Unione non può essere sottovalutato. La richiesta è stata pertanto respinta.
(61)
La stessa parte ha ribadito che i radiatori cinesi erano di qualità inferiore rispetto a quelli prodotti nell’Unione e che essi non potevano quindi causare alcun pregiudizio all’industria dell’Unione.
(62)
Tale argomentazione non è stata tuttavia corroborata da alcun elemento di prova e dall’inchiesta non sono emersi elementi a sostegno di una simile tesi. Come indicato nel considerando 23 del regolamento provvisorio, l’inchiesta ha dimostrato che i radiatori in alluminio prodotti ed esportati dalla RPC e i radiatori in alluminio prodotti e venduti nell’Unione dai produttori dell’Unione hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e le stesse applicazioni di base. Essi sono inoltre completamente intercambiabili e hanno un aspetto identico, in particolare per il pubblico. Di conseguenza, questi prodotti sono considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4 del regolamento di base.
(63)
È degno di nota il fatto che la sottoquotazione dei prezzi e il livello di eliminazione del pregiudizio sono determinati sulla base di un confronto dettagliato dei tipi di prodotti cinesi e dell’Unione. La presunta differenza tra i vari tipi di radiatori è presa in considerazione nel confronto dettagliato dei prezzi. Stante quanto precede, la richiesta è stata respinta.
(64)
In mancanza di altre osservazioni riguardo alle importazioni dal paese interessato, si confermano i considerando da 62 a 67 del regolamento provvisorio.
4.4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(65)
In assenza di altri commenti in merito alle osservazioni preliminari, si confermano i considerando da 68 a 71 del regolamento provvisorio.
4.4.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(66)
In assenza di osservazioni sulla produzione, sulla capacità produttiva e sull’utilizzo degli impianti, si confermano i considerando da 72 a 74 del regolamento provvisorio.
4.4.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(67)
In assenza di osservazioni concernenti l’andamento del volume delle vendite e della quota di mercato dell’industria dell’Unione, si conferma il considerando 75 del regolamento provvisorio.
4.4.3. Crescita
(68)
In mancanza di osservazioni relative alla crescita, si conferma il considerando 76 del regolamento provvisorio.
4.4.4. Occupazione
(69)
In assenza di osservazioni concernenti l’occupazione, si confermano i considerando 77 e 78 del regolamento provvisorio.
4.4.5. Prezzi medi unitari nell’Unione e costi di produzione
(70)
In assenza di osservazioni riguardanti i prezzi unitari medi nell’Unione e i costi di produzione, si confermano i considerando 79 e 80 del regolamento provvisorio.
4.4.6. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
(71)
In mancanza di osservazioni relative a redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali, si confermano i considerando da 81 a 83 del regolamento provvisorio.
4.4.7. Scorte
(72)
In mancanza di osservazioni riguardanti le scorte, si conferma il considerando 84 del regolamento provvisorio.
4.4.8. Entità del margine di dumping effettivo
(73)
In assenza di osservazioni riguardanti l’entità del margine di dumping effettivo, si conferma il considerando 85 del regolamento provvisorio.
4.4.9. Conclusioni relative al pregiudizio
(74)
L’inchiesta ha confermato che la maggior parte degli indicatori di pregiudizio ha rivelato una tendenza al ribasso nel periodo considerato. Di conseguenza la conclusione dei considerando da 86 a 89 del regolamento provvisorio, cioè che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, è confermata.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
5.1. Introduzione
(75)
In mancanza di osservazioni si conferma il considerando 90 del regolamento provvisorio.
5.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(76)
In assenza di osservazioni sugli effetti delle importazioni oggetto di dumping, si confermano i considerando da 91 a 95 del regolamento provvisorio.
5.3. Effetto di altri fattori
5.3.1. Importazioni da paesi terzi
(77)
In assenza di osservazioni riguardo alle importazioni da paesi terzi, si conferma il considerando 96 del regolamento provvisorio.
5.3.2. Crisi economica
(78)
Una parte ha sostenuto che la causa dell’eventuale pregiudizio subito dall’industria dell’Unione è stata la crisi economica che caratterizzava il settore della costruzione e dell’edilizia abitativa, in particolare in alcuni Stati membri come la Spagna e l’Italia, considerati da tale parte come i mercati principali per l’industria dell’Unione.
(79)
L’inchiesta, tuttavia, ha dimostrato che l’industria dell’Unione ha anche venduto quantità notevoli di radiatori in Stati membri diversi da Spagna e Italia. Inoltre, il mercato del prodotto in esame e del prodotto simile va al di là del mercato delle costruzioni e dell’edilizia abitativa di Spagna e Italia. Tuttavia, anche se non si può escludere che la crisi economica abbia avuto un effetto sul mercato dell’Unione, la presenza di volumi crescenti di importazioni oggetto di dumping a basso prezzo dei produttori cinesi ha intensificato gli eventuali effetti negativi esercitati dalla contrazione economica durante il periodo in esame e ha impedito all’industria dell’Unione di beneficiare della ripresa economica generale durante il PI. La richiesta è stata perciò respinta.
(80)
In assenza di altre osservazioni relative alla crisi economica, si confermano i considerando da 97 a 100 del regolamento provvisorio.
5.3.3. Sviluppo dei costi di produzione dell’industria dell’Unione
(81)
È stato affermato che l’aumento del prezzo dell’alluminio, che rappresenta una quota rilevante del costo di produzione del prodotto simile, è stata la causa del pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(82)
Tuttavia, si ritiene piuttosto che in un mercato retto da una concorrenza leale i prezzi possano essere fissati a un livello che consenta di coprire i costi e di realizzare un congruo margine di profitto. Come confermato al considerando 60, durante il periodo in esame la media dei prezzi all’importazione dalla RPC si è mantenuta costantemente inferiore a quella dei prezzi dell’industria dell’Unione. Quando i costi sono aumentati, l’industria dell’Unione non ha potuto aumentare i suoi prezzi in proporzione in considerazione della costante pressione sui prezzi. La richiesta è stata quindi respinta.
(83)
In assenza di osservazioni relative allo sviluppo dei costi di produzione dell’industria dell’Unione, si confermano i considerando da 101 a 103 del regolamento provvisorio.
5.3.4. Andamento delle esportazioni delle industrie dell’Unione incluse nel campione
(84)
Una parte ha sostenuto che il livello e il calo delle vendite all’esportazione dell’industria dell’Unione ha avuto un notevole influenza sulle sue prestazioni economiche generali durante il periodo in esame.’
(85)
L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che, nonostante il calo delle vendite all’esportazione dell’industria dell’Unione durante il periodo in esame, tali vendite sono rimaste importanti e hanno costituito il 51 % delle vendite totali dell’industria dell’Unione nell’UE durante il PI e il 27 % della produzione totale di tale industria durante il PI. Perciò, come affermato al considerando 106 del regolamento provvisorio, le vendite all’esportazione hanno dato all’industria dell’Unione la possibilità di realizzare economie di scala e non si può pertanto ritenere che siano la causa del pregiudizio notevole subito dall’industria dell’Unione durante il periodo in esame. La tendenza e il livello di vendite all’esportazione dell’industria dell’Unione non sono tali da infirmare il nesso di causalità tra il pregiudizio e le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC. La richiesta è stata pertanto respinta.
(86)
La stessa parte ha chiesto la divulgazione dei valori delle esportazioni dell’industria dell’Unione e quindi dei prezzi, poiché nel regolamento provvisorio sono stati pubblicati solo i volumi delle esportazioni. Tuttavia, tali dati non possono essere divulgati dal momento che essi sono considerati di natura riservata.
(87)
In assenza di altre osservazioni riguardo all’andamento delle esportazioni delle industrie dell’Unione incluse nel campione, si confermano i considerando da 104 a 106 del regolamento provvisorio.
5.4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(88)
Una parte ha sostenuto che la decisione dell’industria dell’Unione di aumentare la capacità produttiva nel 2008, combinata con la difficile situazione economica che ha prevalso negli anni successivi, è la principale causa del calo del tasso di utilizzazione degli impianti dell’industria dell’Unione e della sua redditività negativa. È stato quindi sostenuto che il pregiudizio è stato causato da vari fattori interni, come la crisi economica e gli errori decisionali in materia di investimenti effettuati dall’industria dell’Unione.
(89)
Tuttavia, un’analisi del pregiudizio viene valutata tenendo conto contemporaneamente di tutti i fattori di pregiudizio, dei quali l’utilizzo della capacità produttiva e la redditività sono solo due. L’inchiesta relativa al pregiudizio ha dimostrato in particolare che il volume delle vendite dell’industria dell’Unione è diminuito del 16 % nel corso del periodo in esame, mentre nello stesso periodo le importazioni dalla RPC sono aumentate del 77 % e la quota di mercato è passata dal 13 % al 24 %. Anche durante il PI, quando il consumo è aumentato rispetto al 2009, la quota di mercato dell’industria dell’Unione ha continuato a restringersi. Nonostante il deterioramento di altri fattori di pregiudizio, un altro segno della difficile situazione economica subita dall’industria dell’Unione è l’aumento significativo del livello delle scorte nel periodo in esame. Pertanto, l’aumento della capacità produttiva dell’industria dell’Unione nel 2008 dovrebbe essere analizzato insieme con tutti questi elementi, al fine di avere un quadro completo della situazione.
(90)
Anche se la crisi economica ha avuto un certo impatto negativo sulla situazione dell’industria dell’Unione, non si può ignorare che le importazioni cinesi in dumping a basso prezzo sono aumentate significativamente nel corso del periodo in esame, intensificando quindi gli eventuali effetti negativi esercitati dalla contrazione economica durante il periodo in esame, e hanno impedito all’industria dell’Unione di beneficiare della ripresa economica generale durante il PI.
(91)
L’inchiesta ha evidenziato che si è registrato un aumento del 9 % del consumo tra il 2009 e il PI, mentre la quota di mercato dell’industria dell’Unione ha continuato a diminuire, e che anche con una migliore situazione economica generale essa non è stata in grado di recuperare perché sempre sotto la pressione delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC. Stante quanto precede, la richiesta è stata respinta.
(92)
In assenza di altre osservazioni sulle conclusioni relative al nesso di causalità, si confermano i considerando da 107 a 110 del regolamento provvisorio.
6. INTERESSE DELL’UNIONE
(93)
Non vi è stata alcuna collaborazione da parte degli utilizzatori nella presente inchiesta, e nonostante gli sforzi compiuti dopo la pubblicazione delle conclusioni provvisorie, nessun utilizzatore si è manifestato.
(94)
Sulla base delle informazioni disponibili, si è constatato che i principali acquirenti di radiatori in alluminio sono grandi società edili, distributori e grossisti, che li rivendono a catene di negozi specializzati o a dettaglianti da cui si servono piccole imprese di costruzioni o utenti finali. Da una valutazione del possibile impatto che l’istituzione di dazi definitivi può avere sulle parti interessate è emerso che anche un potenziale aumento di prezzo, per unità di radiatori in alluminio importati, del 61 %, che è il più elevato dazio antidumping proposto, sembra essere piuttosto basso, dato che il prodotto in esame è generalmente parte di grandi progetti, in cui il suo prezzo è solo una piccola quota del totale dei costi delle imprese. Pertanto, anche tenendo conto della peggiore delle ipotesi, sembra che l’aumento di prezzo che ne risulterebbe potrebbe essere facilmente assorbito della filiera di vendita a valle.
(95)
In mancanza di osservazioni relative all’interesse dell’Unione, si confermano i considerando da 111 a 118 del regolamento provvisorio.
7. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(96)
È stato obiettato che il margine di profitto impiegato per determinare l’importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato troppo elevato. Si è sostenuto che il margine del 7,4 %, raggiunto dai produttori dell’Unione inseriti nel campione nel 2008 era eccezionale e non realistico. La crisi economica che ha colpito il mercato negli anni successivi ha reso impossibile raggiungere un tale livello di profitto.
(97)
Va osservato che questo margine di profitto è stato verificato durante l’inchiesta come margine di profitto raggiunto dalle società incluse nel campione in condizioni normali di mercato, vale a dire in assenza di pratiche di dumping pregiudizievole. Non si può concludere che la crisi economica non abbia avuto alcun impatto sulla situazione dell’industria dell’Unione, ma il volume delle importazioni a basso prezzo in dumping dalla RPC che sottoquotavano i prezzi dell’industria dell’Unione ha continuato ad aumentare nel corso dell’intero periodo in esame, a scapito dei prezzi e della quota di mercato dell’industria dell’Unione. È quindi evidente che le importazioni oggetto di dumping dalla RPC hanno intensificato gli effetti della crisi economica sull’industria dell’Unione. La richiesta è stata perciò respinta.
(98)
È stato inoltre affermato che i costi successivi all’importazione utilizzati per calcolare la sottoquotazione e i margini di pregiudizio (0,2 %, comprese tutte le spese necessarie per immettere le merci in libera pratica nell’UE, quali le spese di movimentazione e tassa di sdoganamento, ad esclusione del dazio) sono stati sottovalutati. Secondo questa parte, i costi successivi all’importazione dovrebbero comprendere le spese di movimentazione, la tassa di sdoganamento e il trasporto interno, stimati a 3,5 %. Ai fini del calcolo della sottoquotazione e delle vendite sottocosto, il prezzo alle frontiere dell’UE è confrontato con i prezzi franco fabbrica dei produttori dell’industria dell’Unione. Il prezzo al confine dell’UE deve includere tutte le spese necessarie per immettere le merci in libera pratica nell’UE (vale a dire tassa di sdoganamento e costi di movimentazione), ma non il trasporto di merci nell’interno come affermato dalla parte. La richiesta è stata perciò respinta.
(99)
In assenza di altre osservazioni relative al livello di eliminazione del pregiudizio, si conferma il metodo di cui ai considerando da 119 a 123 del regolamento provvisorio.
7.2. Forma e livello dei dazi
(100)
In considerazione di quanto precede e in conformità all’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, si ritiene opportuno istituire misure antidumping definitive sulle importazioni del prodotto in esame al livello del margine più basso tra quelli di dumping e di pregiudizio, conformemente alla regola del dazio inferiore. Di conseguenza, tutte le aliquote di dazio devono essere fissate al livello dei margini di pregiudizio constatati.
(101)
Sono pertanto proposti i seguenti dazi antidumping definitivi:
Paese
Società
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Dazio definitivo
RPC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group [Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. e Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.]
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Altre società che hanno collaborato
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Tutte le altre società (margine di dumping unico a livello nazionale)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Le aliquote del dazio antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base ai risultati della presente inchiesta. Esse rispecchiano pertanto la situazione constatata durante l’inchiesta con riferimento alle società interessate. Di conseguenza tali aliquote di dazio (contrariamente al dazio nazionale applicabile a «tutte le altre società») si applicano esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della RPC fabbricati da queste società, cioè dai soggetti di diritto citati. Le importazioni del prodotto in esame fabbricato da qualsiasi altra società, la cui ragione sociale, completa di indirizzo, non sia menzionata specificamente nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(103)
Al fine di ridurre al minimo i rischi di elusione dovuti alla grande differenza tra le aliquote del dazio, in questo caso si ritiene necessaria l’adozione di misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping. Queste misure speciali comprendono la presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti illustrati nell’allegato II del presente regolamento. Le importazioni non accompagnate da una fattura di questo tipo sono assoggettate al dazio antidumping residuo applicabile a tutti gli altri esportatori.
(104)
Nel caso in cui le esportazioni di una delle società soggette ad aliquote di dazio individuali più basse aumentino notevolmente in termini di volume dopo l’istituzione delle misure in questione, tale aumento di volume potrebbe essere considerato di per sé come un cambiamento della configurazione degli scambi dovuto all’istituzione di misure ai sensi dell’articolo 13, paragrafo 1, del regolamento di base. In tali circostanze e se sono soddisfatte le necessarie condizioni, può essere avviata un’inchiesta antielusione. Nell’ambito dell’inchiesta si potrà fra l’altro esaminare la necessità di sopprimere i dazi individuali e di istituire di conseguenza un dazio unico a livello nazionale.
(105)
Le eventuali richieste di applicazione di un’aliquota individuale del dazio antidumping (per esempio in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità di produzione o di vendita) devono essere inviate immediatamente alla Commissione (8), con tutte le informazioni pertinenti, indicando in particolare eventuali modifiche delle attività della società legate alla produzione, alle vendite sul mercato interno e alle vendite all’esportazione, connesse ad esempio al cambiamento della ragione sociale o delle entità di produzione e di vendita. Se del caso, il presente regolamento sarà modificato aggiornando l’elenco delle società che beneficiano dei dazi antidumping applicati a titolo individuale.
(106)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, l’aliquota del dazio a livello nazionale dovrà essere applicata non soltanto ai produttori esportatori che non hanno collaborato ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l’Unione durante il PI.
(107)
Per garantire la parità di trattamento tra gli eventuali nuovi esportatori e le società che hanno collaborato e non sono state inserite nel campione, elencate nell’allegato I del presente regolamento, è opportuno prevedere che il dazio medio ponderato istituito nei confronti di tali società sia applicato a tutti i nuovi esportatori, i quali avrebbero altrimenti diritto a un riesame, a norma dell’articolo 11, paragrafo 4, del regolamento di base, che non si applica se è stato utilizzato il campionamento.
7.3. Riscossione definitiva dei dazi antidumping provvisori
(108)
In considerazione dell’entità dei margini di dumping accertati e del pregiudizio causato all’industria dell’Unione, si ritiene necessario che gli importi delle garanzie costituite a titolo di dazio antidumping provvisorio, istituito dal regolamento provvisorio, siano definitivamente riscossi in ragione dell’aliquota del dazio istituito in via definitiva,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di radiatori in alluminio e negli elementi o sezioni di cui tali radiatori sono costituiti, sia che tali elementi siano assemblati in blocchi o no, esclusi i radiatori e loro elementi e sezioni di tipo elettrico, attualmente classificabili ai codici NC ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ed ex 7616 99 90 (codici TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 e 7616999091) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto nel paragrafo 1, e fabbricato dalle società in appresso elencate è la seguente:
Società
Dazio definitivo
Codice addizionale TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co., Ltd
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
14,9 %
B280
Società elencate nell’allegato I
21,2 %
Tutte le altre società
61,4 %
B999
3. L’applicazione delle aliquote del dazio individuale specificate per le società menzionate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti indicati all’allegato II. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l’aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
4. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in tema di dazi doganali.
Articolo 2
Gli importi depositati a titolo di dazio antidumping provvisorio in applicazione del regolamento (UE) n. 402/2012 sulle importazioni di radiatori in alluminio originari della Repubblica popolare cinese sono riscossi in via definitiva. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio antidumping definitivo.
Articolo 3
Qualora un nuovo produttore esportatore della Repubblica popolare cinese fornisca alla Commissione elementi sufficienti a dimostrare che:
-
non ha esportato nell’Unione il prodotto descritto nell’articolo 1, paragrafo 1, durante il periodo dell’inchiesta (dal 1o luglio 2010 al 30 giugno 2011),
-
non è collegato a nessuno degli esportatori o produttori della Repubblica popolare cinese soggetti alle misure istituite dal presente regolamento,
-
ha effettivamente esportato nell’Unione il prodotto in esame dopo il periodo dell’inchiesta su cui si basano le misure o ha assunto un obbligo contrattuale irrevocabile di esportare una quantità rilevante nell’Unione,
il Consiglio, deliberando a maggioranza semplice su proposta presentata dalla Commissione dopo aver sentito il comitato consultivo, può modificare l’articolo 1, paragrafo 2, aggiungendo il nuovo produttore esportatore alle società che hanno collaborato non incluse nel campione e quindi soggette al dazio medio ponderato del 21,2 %.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, il 29 ottobre 2012