NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1275/2013
ze dne 6. prosince 2013,
kterým se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokud jde o maximální obsahy arsenu, kadmia, olova, dusitanů, hořčičného oleje těkavého a škodlivých botanických nečistot
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů určených ke krmení zvířat, ve kterých obsahy nežádoucích látek přesahují maximální obsahy stanovené v příloze I uvedené směrnice.
(2)
Některé přípravky doplňkových krmiv na dlouhodobé podávání s vysokou koncentrací stopových prvků určené ke zvláštním účelům výživy nevyhnutelně obsahují množství arsenu, kadmia nebo olova, která překračují maximální obsahy stanovené pro tyto těžké kovy v doplňkových krmivech. Vyšší maximální obsahy těchto těžkých kovů v přípravcích na dlouhodobé podávání však nepředstavují riziko pro zdraví zvířat nebo lidí ani pro životní prostředí, neboť úroveň expozice zvířat uvedeným těžkým kovům při používání těchto specifických přípravků na dlouhodobé podávání je výrazně nižší než v případě ostatních doplňkových krmiv s obsahem stopových prvků. Je proto vhodné stanovit vyšší maximální obsahy uvedených těžkých kovů přípustné v takových přípravcích na dlouhodobé podávání s vysokými obsahy stopových prvků.
(3)
Byly předloženy údaje, z nichž vyplývá, že obsah arsenu v doplňkové látce uhličitan železnatý po změně místa výroby v určitých případech překračuje současný maximální obsah. V zájmu zajištění dodávek uhličitanu železnatého na evropský trh je vhodné maximální obsah arsenu v uhličitanu železnatém zvýšit. Toto zvýšení nebude mít nepříznivý dopad na zdraví zvířat a lidí ani na životní prostředí, neboť stanovený maximální obsah arsenu v doplňkových krmivech a kompletních krmivech zůstává beze změny.
(4)
Referenční laboratoř Evropské unie pro těžké kovy v potravinách a krmivech nedávno zjistila významný rozdíl mezi analytickými výsledky získanými použitím různých metod extrakce, které se v současnosti uplatňují ke stanovení olova v kaolinitu a v krmivech obsahujících kaolinit (2). Předtím při použití různých metod extrakce žádné významné rozdíly mezi obsahy těžkých kovů v minerálních krmivech zjištěny nebyly (3). Maximální obsahy těžkých kovů v krmivech se vztahují „k analytickému stanovení olova, přičemž extrakce se provádí vroucí kyselinou dusičnou (5 % w/w) po dobu 30 minut“. Proto je vhodné umožnit používání uvedené metody extrakce pro stanovení olova v kaolinitu.
(5)
Pokud jde o dusitany, v případě výrobků a vedlejších výrobků z cukrové řepy a cukrové třtiny a z výroby škrobu se v současnosti neuplatňuje žádný maximální obsah. S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků by totéž mělo platit pro výrobky a vedlejší výrobky z výroby alkoholických nápojů.
(6)
S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků je vhodné stanovit maximální obsah pro hořčičný olej těkavý v Camelina sativa a produktech z ní získaných na stejnou úroveň jako maximální obsah u řepkových pokrutin.
(7)
Druhy Brassica byly uvedené mezi škodlivými botanickými nečistotami kvůli vysokému obsahu hořčičného oleje těkavého (vyjádřeného jako allylisothiokyanáty). Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) došel ve svém stanovisku ohledně glukosinolátů (allylisothiokyanáty) jakožto nežádoucích látek v krmivech (4) k závěru, že nepříznivé účinky na zvířata všeobecně souvisí s celkovým množstvím glukosinolátů v potravě. Při měření celkového množství glukosinolátů by se zjistily i nečistoty způsobené přítomností výrobků z Brassica juncea ssp., Brassica nigra a Brassica carinata. Je proto vhodné vypustit výrobky z těchto druhů, s výjimkou semen, z oddílu VI přílohy I o škodlivých botanických nečistotách a pro krmné suroviny získané z těchto druhů Brassica stanovit maximální obsah hořčičného oleje těkavého na stejnou úroveň jako maximální obsah u řepkových pokrutin.
(8)
Je vhodné použít označení pro krmné suroviny, jak stanoví nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny (5).
(9)
Směrnice 2002/32/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I směrnice 2002/32/ES se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. prosince 2013.
REGOLAMENTO (UE) N. 1275/2013 DELLA COMMISSIONE
del 6 dicembre 2013
che modifica l’allegato I della direttiva 2002/32/CE del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda i livelli massimi di arsenico, cadmio, piombo, nitriti, essenza volatile di senape e impurità botaniche nocive
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
vista la direttiva 2002/32/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 7 maggio 2002, relativa alle sostanze indesiderabili nell’alimentazione degli animali (1), in particolare l’articolo 8, paragrafo 1,
considerando quanto segue:
(1)
La direttiva 2002/32/CE vieta l’uso di prodotti destinati all’alimentazione degli animali che presentino un contenuto di sostanze indesiderabili superiore ai livelli massimi fissati nell’allegato I della medesima.
(2)
Alcune formule a rilascio prolungato dei mangimi complementari destinati a particolari fini nutrizionali, ad elevata concentrazione di oligoelementi, contengono inevitabilmente quantità di arsenico, cadmio o piombo superiori ai livelli massimi stabiliti per i metalli pesanti suddetti nei mangimi complementari. Livelli massimi più elevati di tali metalli pesanti nelle formule a rilascio prolungato non costituiscono tuttavia un rischio per la salute pubblica o degli animali o per l’ambiente poiché l’esposizione degli animali ai metalli pesanti derivante dall’uso di queste specifiche formule a rilascio prolungato è decisamente inferiore rispetto al caso in cui si impieghino altri mangimi complementari contenenti oligoelementi. Di conseguenza, è opportuno stabilire livelli massimi più elevati di tali metalli pesanti nelle formule a rilascio prolungato contenenti livelli elevati di oligoelementi.
(3)
Dai dati ricevuti risulta che, in seguito al cambiamento della zona di produzione, il livello di arsenico contenuto nel carbonato ferroso impiegato come additivo nei mangimi supera in certi casi il livello massimo attuale. Al fine di garantire l’approvvigionamento di carbonato ferroso sul mercato europeo è opportuno aumentare il livello massimo di arsenico nel carbonato ferroso. Questo aumento non compromette la salute pubblica e degli animali, né ha conseguenze negative per l’ambiente, in quanto il livello massimo fissato per l’arsenico nei mangimi complementari e nei mangimi completi rimane invariato.
(4)
Recentemente il laboratorio di riferimento dell’Unione europea per i metalli pesanti nei mangimi e alimenti (EURL-HM) ha individuato una differenza notevole tra i risultati analitici ottenuti dall’applicazione dei diversi metodi di estrazione attualmente in uso per la determinazione del piombo nell’argilla caolinitica e nei mangimi che la contengono (2). In precedenza non erano state osservate differenze rilevanti tra i livelli dei metalli pesanti contenuti nei mangimi minerali a fronte dell’applicazione di metodi di estrazione diversi (3). I livelli massimi dei metalli pesanti contenuti nei mangimi si riferiscono «a una determinazione analitica del piombo, in cui l’estrazione è effettuata in acido nitrico (5 % p/p) per 30 minuti a temperatura di ebollizione». Occorre pertanto impiegare tale metodo di estrazione per la determinazione del piombo nell’argilla caolinitica.
(5)
Per quanto concerne il nitrito attualmente non si applica alcun livello massimo ai prodotti e ai sottoprodotti della barbabietola da zucchero e della canna da zucchero e a quelli derivanti dalla produzione di amido. Alla luce degli sviluppi delle conoscenze scientifiche e tecniche è opportuno applicare la medesima disciplina ai prodotti e ai sottoprodotti della produzione di bevande alcoliche.
(6)
Alla luce degli sviluppi delle conoscenze scientifiche e tecniche è opportuno fissare il livello massimo dell’essenza volatile di senape nella Camelina sativa e nei suoi derivati a un livello pari al livello massimo previsto per i panelli di colza.
(7)
La specie Brassica è stata inserita tra le impurità botaniche nocive a causa dell’elevato livello di essenza volatile di senape (espressa come isotiocianati di allile). L’Autorità europea per la sicurezza alimentare (EFSA) ha concluso nel suo parere sui glucosinolati (isotiocianati di allile) quali sostanze indesiderabili nei mangimi (4) che gli effetti negativi sugli animali sono stati generalmente correlati ai glucosinolati totali presenti nella dieta. Se si misurassero i glucosinolati totali sarebbe possibile individuare anche le impurità determinate da prodotti derivanti da Brassica juncea ssp., Brassica nigra e Brassica carinata. È pertanto opportuno sopprimere i prodotti, ad eccezione dei semi, di tali specie elencati nella sezione VI dell’allegato I sulle impurità botaniche nocive e fissare - per le materie prime per mangimi derivate dalle specie Brassica sopra menzionate - lo stesso livello massimo di essenza volatile di senape di quello previsto per i panelli di colza.
(8)
È opportuno utilizzare la denominazione delle materie prime per mangimi di cui al regolamento (UE) n. 68/2013 della Commissione, del 16 gennaio 2013, concernente il catalogo delle materie prime per mangimi (5).
(9)
È pertanto opportuno modificare la direttiva 2002/32/CE.
(10)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
L’allegato I della direttiva 2002/32/CE è modificato conformemente all’allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 6 dicembre 2013