PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 871/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
V prosinci 2009 uložila Evropská Komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
V červnu 2010 uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 (3) konečné antidumpingové clo 64,3 % ze stejného dovozu. Uvedená opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla platná opatření uložena, bude dále uváděno jako „původní šetření“.
(3)
V lednu 2012 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 14/2012 (4) na základě šetření ohledně obcházení podle článku 13 základního nařízení platná opatření na dovoz dotčeného výrobku zasílaného z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
1.2 Žádost
(4)
V listopadu 2012 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR dovozem určitých mírně upravených drátů z molybdenu obsahujících nejméně 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci tohoto dovozu.
(5)
Žádost podala společnost Plansee SE (dále jen „Plansee“), výrobce určitých drátů z molybdenu v Unii, která se účastnila původního šetření.
(6)
Žádost obsahovala dostatečné přímé důkazy o tom, že antidumpingová opatření na dovoz některých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR jsou obcházena dovozem určitých mírně upravených drátů z molybdenu obsahujících 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, pocházejících z ČLR.
1.3 Zahájení řízení
(7)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné přímé důkazy pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise od 21. prosince 2012 nařízením (EU) č. 1236/2012 (5) (dále jen „zahajovací nařízení“) šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a také uložila celním orgánům, aby evidovaly dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód TARIC 8102960030) pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie.
1.4 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(8)
Dotčený výrobek je stejný jako ten, který byl definován v původním šetření, tedy drát molybdenu obsahující nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm (dále jen „čistý molybden“), pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00.
(9)
Výrobek, který je předmětem šetření, tedy výrobek, jímž jsou opatření údajně obcházena, je stejný jako výrobek definovaný v 7. bodě odůvodnění obsahující 97 % nebo více, ale ne více než 99,95 % molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházející z ČLR.
1.5 Šetření a strany dotčené šetřením
(10)
Komise úředně vyrozuměla orgány ČLR o zahájení šetření a rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům v ČLR a všem známým dotčeným dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit, objasnit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány o tom, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k tomu, že by zjištění vycházela pouze z dostupných údajů.
(11)
Dva vyvážející výrobci zaslali Komisi vyplněný dotazník. Jedna z těchto společností, která rovněž spolupracovala v průběhu původního šetření, je skutečným vyvážejícím výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Pokud jde o druhou společnost, ta o prodeji výrobku, který je předmětem šetření, neposkytla žádné informace. Její vyjádření proto nebylo zohledněno.
(12)
Čtyři dovozci zaslali Komisi vyplněný dotazník. Jeden z nich neposkytl žádné informace dovozu výrobku, který je předmětem šetření, přičemž vyšlo najevo, že drát z molybdenu používá.
(13)
Komise provedla šetření na místě, přímo v prostorách dvou závodů spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce:
-
Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Si-an, provincie Šen-si, Čínská lidová republika (dále jen „JDC“),
-
Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, okres Zhoucun, městská prefektura C’-po, Čínská lidová republika,
a v prostorách tohoto dovozce do Unie:
-
GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Německo (dále jen „GTV“).
(14)
Zbývající tři dovozce Komise nenavštívila, ale jejich vyjádření byla v průběhu šetření řádně prozkoumána.
1.6 Šetření a období, o nichž se podává zpráva
(15)
Období šetření bylo stanoveno od 1. ledna 2008 do 30. září 2012 s cílem prověřit údajnou změnu obchodních toků. Období, o němž se podává zpráva, zahrnovalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012, kdy mělo být vyšetřeno, zda je dovoz uskutečňován za ceny nižší, než je cena nepůsobící újmu stanovená v průběhu šetření, na jehož základě byla uložena stávající opatření, a zda dochází k dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(16)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se posouzení existence praktik možného obcházení uskutečnilo postupnou analýzou těchto skutečností:
1)
zda došlo ke změně obchodních toků mezi ČLR a Unií;
2)
zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení cla;
3)
zda existují důkazy o újmě nebo o maření vyrovnávacích účinků cla, pokud jde o ceny, případně množství výrobku, který je předmětem šetření, a
4)
zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro obdobný výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Mírná úprava a základní vlastnosti
(17)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, je drát vyrobený z molybdenu (99,6 % až 99,7 %) a obvykle z lanthanu („La“) (0,25 % až 0,35 %). Tato slitina obsahuje další chemické prvky a je známá pod názvem „obohacený molybden“ nebo „MoLa“ nebo „ML“. Dotčený výrobek i výrobek, který je předmětem šetření, jsou v současnosti kódu KN 8102 96 00. Jak je vysvětleno níže, šetření nezjistilo ve výrobním procesu výrobku, který je předmětem šetření, a dotčeného výrobku žádný rozdíl, kromě toho, že při míchání se do čistého molybdenu přidá malé množství lanthanu. Spolupracující vyvážející výrobce navíc potvrdil, že náklady na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, jsou obdobné jako náklady na výrobu dotčeného výrobku. To znamená, že pro vyvážejícího výrobce nepředstavuje výroba výrobku, který je předmětem šetření, žádný hospodářský zisk, kromě toho, že se vyhne platným opatřením. Dále bylo zjištěno, že poté, co byla uložena prozatímní opatření, přešli uživatelé dotčeného výrobku na výrobek, který je předmětem šetření, z čehož vyplývá, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, neexistuje z hlediska uživatele rozdíl.
(18)
Jak bylo zmíněno v 15. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, dotčený výrobek se používá převážně jako materiál k pokovování při výrobě automobilových dílů (např. převodovek), leteckých dílů nebo jako elektrické kontakty. Nejvíce se obchoduje s výrobky o průměrech 2,31 mm a 3,17 mm, které se používají k nástřiku plamenem nebo elektrickým obloukem.
(19)
Tři strany namítly, že výrobek, který je předmětem šetření, a dotčený výrobek mají rozdílné základní vlastnosti. Na žádost dvou z nich se v dubnu 2013 konalo za přítomnosti společností GTV, JDC a Plansee konfrontační slyšení, kterému předsedal úředník pro slyšení. Jak je podrobně vysvětleno níže, zaměřilo se toto slyšení především na údajné technické rozdíly mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, a na hospodářské důvody opravňující k uvedení výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie.
(20)
Společnosti GTV a JDC při slyšení i písemně namítly, že výrobek, který je předmětem šetření, má rozdílné základní fyzikální vlastnosti, které se výrazně liší od dotčeného výrobku. Přesněji tvrdily, že výrobek, který je předmětem šetření, má ve srovnání s dotčeným výrobkem výrazně lepší kujnost, tedy schopnost materiálu být podélně tažen k dosažení redukce průřezu bez vzniku trhlin v průběhu působení tažné síly, zvláště pak jsou zlepšeny parametry prodloužení a schopnost povlakování.
(21)
Aby podpořily svá tvrzení, předložily tyto dvě strany řadu článků a studií, které měly prokázat, že legováním molybdenem a lanthanem lze u výrobku dosáhnout lepší odolnosti proti křehkolomovým vadám a lepšího prodloužení než u dotčeného výrobku. Tyto strany také tvrdily, že údaje zveřejněné na internetových stránkách společnosti Plansee dokazují, že výrobek, který je předmětem šetření, má ve srovnání s dotčeným výrobkem lepší vlastnosti.
(22)
Pokud jde o vlastnosti výrobku, navrhla společnost Plansee pověřit nezávislý institut, aby porovnal dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, aby bylo možné posoudit, zda mají rozdílné základní vlastnosti.
(23)
Po slyšení byla výše uvedená žádost posouzena na základě důkazů shromážděných během šetření, především objednávek k nákupu, které dovozci zaslali vyvážejícímu výrobci, vysvětlení, která vyvážející výrobce podal ohledně výrobního procesu, chemického složení, tažných vlastností a prodloužení uvedených na osvědčeních o jakosti, na základě obchodních faktur vydaných vyvážejícím výrobcem a chybějících obchodních informacích o lepších vlastnostech výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku, který je zasílán zákazníkům. Veškeré údaje potvrdily, že lepší vlastnosti nebyly zákazníky žádány ani nebyly výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, poskytnuty. Dospělo se proto k závěru, že názor odborníka není třeba. Následně byla žádost zamítnuta.
(24)
V tomto ohledu šetření potvrdilo, že zlepšené vlastnosti uvedené ve 20. bodě odůvodnění závisí na obsahu lanthanu a na tom, zda se použije optimalizovaný výrobní proces. Spolupracující vyvážející výrobce však neprokázal, že u výrobku, který je předmětem šetření a který byl během období šetření vyvezen do Unie, použil optimalizovaný výrobní proces. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(25)
Jedna strana tvrdila, že výrobek, který je předmětem šetření, má zlepšenou schopnost povlakování. Tato strana však nepředložila dostatečné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(26)
Dvě strany tvrdily, že výrobek, který je předmětem šetření, má lepší lomovou houževnatost. To znamená, že při odvíjení v metalizační pistoli se drát nikdy nezlomí. Tyto strany však nebyly na požádání schopny předložit odpovídající dokumentaci. V důsledku chybějících důkazů na jeho podporu nebylo toto tvrzení zohledněno.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, nemá ve srovnání s dotčeným výrobkem rozdílné vlastnosti.
(28)
Navíc důkazy shromážděné během kontrolních návštěv svědčí o tom, že uživatelé/dovozci při objednávání výslovně nežádali o výrobek s údajnými lepšími fyzikálními vlastnostmi, které jsou popsány ve 20. bodě odůvodnění. Nikdo z nich nežádal o určitý obsah lanthanu, ale všichni měli zájem o nejméně 99 % čistého molybdenu. Jen jeden zákazník měl specifické požadavky na fyzikální vlastnosti ohledně parametrů prodloužení a tažnosti. V tomto případě vyvážející výrobce parametry otestoval a poskytnul zákazníkovi osvědčení o jakosti. Jelikož byla tato osvědčení dodána i k dotčenému výrobku, bylo možné parametry těchto dvou výrobků porovnat. Srovnání ukázalo, že požadavky na prodloužení a tažnost byly pro oba výrobky totožné.
(29)
Šetření také prokázalo, že vyvážející výrobce neinformoval trh ani své zákazníky o údajných výhodách výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku a neuvedl mírně upravené dráty ze slitiny MoLa na trh jako nový nebo rozdílný výrobek.
(30)
Na základě patentu registrovaného společností Plansee v lednu 1996 tvrdila jedna strana, že dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, jsou dva rozdílné výrobky. Analýza tohoto tvrzení ukázala, že patent se netýká výrobku, který je předmětem šetření, ale použití slitiny molybdenu jako vodiče k přívodu elektrického proudu u žárovek, elektronek a podobných součástek. Průměr tohoto typu výrobku je navíc menší než průměr popsaný u výrobku, který je předmětem šetření. Jak bylo také zmíněno ve 24. bodě odůvodnění, údajné zlepšené vlastnosti drátu ze slitiny MoLa oproti dotčenému výrobku závisí na použití optimalizovaného výrobního postupu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
Je proto třeba učinit závěr, že z hlediska spotřebitele jsou dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, velmi podobné.
(32)
Jedna strana tvrdila, že obchodní nabídky na internetových stránkách společnosti Plansee ukazují, že nabízí výrobek, který je předmětem šetření, nejen pro použití při žárovém stříkání kovů, ale i v řadě dalších oblastí (tj. jako součástky žárovek nebo v odvětví drátového řezání). Společnost Plansee však uvedla, že obchodní informace zveřejněné na jejich internetových stránkách se týkají průměrů, které jsou schopni dodat. Šetření také ukázalo, že objem prodeje společnosti Plansee v jiných oblastech je velmi omezený (tj. ve srovnání s prodejem dotčeného výrobku tvoří méně než 2 % celkového množství). Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(33)
Jedna strana tvrdila, že společnost Plansee už výrobek, který je předmětem šetření, vyráběla, když podala stížnost, která byla podnětem k zahájení původního šetření, a jelikož se společnost Plansee domnívá, že výrobek, který je předmětem šetření, a dotčený výrobek mají stejné základní vlastnosti, měla tento výrobek zahrnout do původního šetření. Jak je však vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, šetření potvrdilo, že tento konkrétní drát ze slitiny MoLa se od výrobku, který je předmětem šetření, liší. Průměr výrobku je celkově menší než 1 mm a používá se převážně v odvětví výroby osvětlení. Jak je uvedeno níže v tabulce 1, dovoz výrobku, který je předmětem šetření, byl zahájen až poté, co byla na dotčený výrobek uložena prozatímní opatření. Vzhledem k tomu, že během období původního šetření nedošlo k dovozu výrobku, který je předmětem šetření, nebyl důvod zahrnout tento výrobek mezi šetřené výrobky. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(34)
Jedna strana tvrdila, že snížení možného obsahu molybdenu z 99,95 % na 97 % se bude týkat řady druhů slitin molybdenu a následkem toho by tyto výrobky nebyly dostupné na trhu v Unii (např. pro trh s taženým drátem). Za prvé tato strana neposkytla žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Za druhé šetření ukázalo, že jen jeden vyvážející výrobce vyvážel během období šetření do Unie slitinu MoLa a kromě toho žádné jiné slitiny, které by mohly být definovány jako výrobek, který je předmětem šetření. Za třetí šetření ukázalo, že trh v Unii v oblasti opakovaného tažení a prodeje slitin molybdenu je velmi omezený. A za čtvrté rozšíření opatření neznemožní dovoz výrobku, který je předmětem šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(35)
Pokud jde o to, zda úprava zmíněná v 19. bodě odůvodnění změnila základní vlastnosti dotčeného výrobku, bylo z údajů poskytnutých spolupracujícími stranami analyzovanými ve 24. až 34. bodě odůvodnění zjištěno, že výrobek, který je předmětem šetření, má stejné fyzikální vlastnosti a možnosti použití jako dotčený výrobek.
(36)
Následně bylo zjištěno, že mezi výrobkem, který je předmětem šetření, a dotčeným výrobkem neexistují žádné relevantní rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. Proto byl učiněn závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, se považuje za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(37)
Proto je třeba učinit závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, je ve srovnání s dotčeným výrobkem jen mírně upraven a pro jeho dovoz neexistuje jiný hospodářský důvod než snaha obejít platná antidumpingová cla.
2.3 Změna obchodních toků
2.3.1 Dovoz drátů z molybdenu do Unie
(38)
Informace o dovozu do Unie nebylo možné získat přímo z údajů Eurostatu, protože kód KN, pod který spadal výrobek, který je předmětem šetření, zahrnoval kromě tohoto i jiné výrobky. Vzhledem k chybějícím statistikám dovozu výrobku, který je předmětem šetření, byly údaje Eurostatu upraveny podle metody navrhované v žádosti. Podobně byl objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie stanoven na základě odhadu spotřeby drátů z molybdenu v Unii upravené podle celkového objemu výroby dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že pro získání údajů o výrobku, který je předmětem šetření, je tato metoda spolehlivá.
(39)
Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, jen jeden vyvážející výrobce v ČLR při šetření spolupracoval. Na základě srovnání údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem s upravenými údaji z Eurostatu zmíněnými v předchozím bodě odůvodnění bylo stanoveno, že tato společnost představovala během období šetření většinu celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie, a byla proto, pokud jde o celkový dovoz drátů z molybdenu do Unie, považována za reprezentativní.
(40)
Jak je uvedeno v tabulce níže, dovoz dotčeného výrobku do Unie byl ihned po uložení konečných opatření v červnu 2010 zastaven a bezprostředně nahrazen dovozem výrobku, který je předmětem šetření.
Tabulka 1
Vývoj dovozu dotčeného výrobku a výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z ČLR
Dovoz do Unie
2008
2009
1.1.2010 (7) - 16.6.2010
17.6.2010 (8) - 31.12.2010
2010
2011
RP (9)
Celkový dovoz - (v tunách, indexováno) (6)
100
31
10
17
27
128
99
Celkový dovoz (v %)
100
100
100
100
100
100
100
Dotčený výrobek (v %)
100
100
20
0
7
0
0
Výrobek, který je předmětem šetření (%)
0
0
80
100
93
100
100
Zdroj:
Vyjádření společností JDC
(41)
Šetření prokázalo, že strany, které koupily výrobek, který je předmětem šetření, poté, co bylo uloženo prozatímní clo, kupovaly před uložením opatření výrobek, který je předmětem šetření. Tyto strany koupily během období, o němž se podává zpráva, 99,8 % celkového množství výrobku, který je předmětem šetření.
(42)
Dvě zúčastněné strany namítly, že projekt na vývoj výrobku, který je předmětem šetření, začal v ČLR už v roce 2007 a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, tak nesouvisel s opatřeními uloženými na dotčený výrobek. Šetření však neprokázalo významnost takového projektu. Zúčastněné strany poskytly jeden e-mail, zápis z jedné telefonické konference a export vzorku výrobku, který je předmětem šetření, k další analýze. Tento projekt navíc nevedl k prodeji výrobku, který je předmětem šetření, do Unie před uložením prozatímních opatření na dotčený výrobek, tj. v říjnu 2010. Nicméně skutečnost, že projekt byl údajně zahájen v roce 2007, nemění nic na zjištění, že dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, jsou podobné. V platnosti zůstává i závěr, ke kterému šetření dospělo, že pro vývoz výrobku, který je předmětem šetření, neexistuje jiný hospodářský důvod než uložení opatření na dotčený výrobek.
(43)
Šetření také prokázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, se neprodával do zemí mimo Unii a že pouze omezené množství bylo během období šetření prodáno na čínském trhu, jak je uvedeno níže v tabulce 2.
Tabulka 2
Trh s výrobkem, který je předmětem šetření
2008
2009
1.1.2010-16.6.2010
17.6.2010-31.12.2010
2010
2011
1.10.2011-30.9.2012
Celkový obrat (indexováno) (10)
100
96
863
1 529
2 392
11 168
8 123
Tržby celkem (v %)
100
100
100
100
100
100
100
Domácí prodej (ČLR) (v %)
100
100
5
4
4,2
0,4
2
Prodej v Unii (v %)
0
0
95
96
95,8
99,6
98
Prodej v ostatních zemích (v %)
0
0
0
0
0
0
0
Zdroj:
Informace poskytnuté společností JDC
(44)
Na základě výše uvedených údajů se tvrzení zamítá.
2.3.2 Závěr o změně obchodních toků
(45)
Celkový nárůst vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Unie poté, co byla uložena prozatímní a konečná opatření a současný pokles dovozu dotčeného výrobku tvořily změnu obchodních toků mezi ČLR a Unií.
2.4 Povaha praktik obcházení a nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod
(46)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení v souvislosti s obcházením vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení cla.
(47)
Jak bylo zmíněno ve 45. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že došlo ke změně obchodních toků.
(48)
Jak bylo zmíněno ve 28. a 29. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že ani vyvážející výrobce, ani dovozci neinformovali trh nebo své zákazníky o údajných výhodách výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku a neuvedli výrobek, který je předmětem šetření, na trh jako výrobek nový nebo rozdílný.
(49)
Navíc jak dotčený výrobek, tak výrobek, který je předmětem šetření, jsou používány jako dráty pro nástřik kovů v automobilovém odvětví a koneční uživatelé obou výrobků jsou totožní.
(50)
Jedna strana namítla, že výrobek, který je předmětem šetření, má při použití k nástřiku kovů výrazně lepší vlastnosti. Tyto zlepšené vlastnosti mají vliv na výkon při pokovování převodových dílů díky tomu, že minimalizuje přerušení výroby v důsledku křehkého lomu drátu. Šetření však prokázalo, že tato strana neuvedla výrobek, který je předmětem šetření, na trh, ani neinformovala své zákazníky o údajných rozdílných technických vlastnostech nebo o zlepšeních, která výrobek, který je předmětem šetření, přinesl. Zákazníci navíc o tato zlepšení výslovně nežádali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.
(51)
Jedna strana tvrdila, že jeden uživatel přešel k výrobku, který je předmětem šetření, z důvodu technických nedostatků dotčeného výrobku. Tato strana však nebyla na požádání schopna předložit odpovídající dokumentaci. V důsledku chybějících důkazů na její podporu nebyla tato námitka zohledněna.
(52)
Společnost GTV tvrdila, že slitina MoLa používaná pro pokovování nástřikem má lepší výsledky, pokud jde o mikrotvrdost povlaku. To zabraňuje opotřebení v důsledku přenosu materiálu z povrchu součástky třením o protikus. Tato strana předložila výsledky testu z nezávislé laboratoře, který prokázal, že použití slitiny MoLa může zlepšit mikrotvrdost. Kvůli metodě použité nezávislou laboratoří však nebyl výsledek zaručený, protože test byl proveden jen na jedné šarži drátu, zatímco tato strana tvrdila, že další analýza testu by měla zahrnovat velké množství šarží. Navíc nebylo analyzováno chemické složení vzorku, který byl testován, což znamená, že není zaručeno, že ve zkoumané šarži byl skutečně výrobek, který je předmětem šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.
(53)
Kromě snahy vyhnout se uhrazení platného cla nevyšlo během šetření najevo žádné jiné opodstatnění nebo hospodářský důvod pro dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(54)
Byl proto učiněn závěr, že vzhledem k neexistenci jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení je příčinou změny obchodních toků mezi ČLR a Unií uložení platných opatření.
2.5 Maření vyrovnávacích účinků cla z hlediska cen nebo množství obdobného výrobku
(55)
K posouzení toho, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z hlediska množství i ceny mařil vyrovnávací účinky platných opatření, byly použity údaje poskytnuté jedním spolupracujícím výrobcem, jak je popsáno v 39. bodě odůvodnění.
(56)
Nárůst v dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR poté, co byla uložena prozatímní opatření, byl z hlediska množství výrazný. Úroveň dovozu z ČLR do Unie během období, o němž se podává zpráva, odpovídá úrovni dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR do Unie v roce 2008, tzn. před uložením opatření.
(57)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním nařízení a váženého průměru vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl učiněn závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny jak z hlediska množství, tak cen.
2.6 Důkazy dumpingu ve vztahu k dříve stanovené běžné hodnotě obdobného výrobku
(58)
Vývozní ceny výrobku, který je předmětem šetření, byly stanoveny na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(59)
Ukázalo se, že tyto vývozní ceny jsou nepatrně nižší než vývozní ceny dotčeného výrobku stanovené dříve během původního šetření. Dvě zúčastněné strany potvrdily, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, neexistuje téměř žádný cenový rozdíl.
(60)
Proto se v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení považovalo za vhodné porovnat běžnou hodnotu stanovenou dříve během původního šetření s vývozní cenou výrobku, který je předmětem šetření.
(61)
Jak bylo zmíněno ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím byly považovány USA. Je třeba připomenout, že jelikož výrobce ve srovnatelné zemi uskutečnil pouze minimální prodej na domácím trhu v USA, nepovažovalo se za vhodné použít údaje o domácím prodeji za účelem stanovení nebo početního určení běžné hodnoty. Běžná hodnota pro ČLR byla proto stanovena na základě cen při vývozu z USA do jiných třetích zemí, včetně Unie.
(62)
Jedna strana namítla, že běžná hodnota stanovená během původního šetření by měla být upravena, protože cena oxidu molybdenu, která je rozhodujícím faktorem pro stanovení ceny jak dotčeného výrobku, tak výrobku, který je předmětem šetření, během období tohoto šetření, o němž se podává zpráva, prudce klesla. Jak bylo zmíněno výše v 61. bodě odůvodnění, běžná hodnota byla během původního šetření stanovena na základě vývozních cen výrobce se sídlem v USA, a ne na základě nákladů. Proto se žádná úprava na základě nákladů nejeví v tomto případě jako vhodná. Jelikož cena hlavní suroviny výrazně klesla, je ještě zjevnější, že v tomto případě by měly být ke stanovení běžné hodnoty použity cenové prvky.
(63)
Úprava běžné hodnoty tak byla stanovena na základě vývoje cen dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že americký výrobce ukončil svoji činnost a žádné jiné údaje tak ze srovnatelné země nebyly k dispozici, byla úprava vypočítána na základě cen nahlášených společností Plansee během původního šetření a během období, o němž se podává zpráva. To mělo za následek snížení běžné hodnoty stanovené během původního šetření asi o 20 %.
(64)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním upravené vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a vážených průměrných vývozních cen stanovených v průběhu období tohoto šetření, o němž se podává zpráva, vyjádřený jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie před proclením.
(65)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(66)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR požádal v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od případných rozšířených opatření a předložil vyplněný dotazník.
(67)
Šetření však prokázalo, že tento výrobce obcházel platná opatření. Bylo proto rozhodnuto žádost zamítnout.
4. OPATŘENÍ
(68)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že konečné antidumpingové clo uložené na dovoz drátů z molybdenu pocházejících z ČLR bylo dovozem některých mírně upravených drátů z molybdenu pocházejících z ČLR obcházeno.
(69)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, rozšířena na dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(70)
Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že všechna rozšířená opatření budou proti evidovanému dovozu zavedena ode dne celní evidence, by mělo být antidumpingové clo vybíráno na veškerý dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, avšak nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030), který byl do Unie dovezen v rámci celní evidence uložené zahajovacím nařízením.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(71)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tímto se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030).
Článek 2
Clo bude vybíráno na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030) pocházejícího z Čínské lidové republiky, do Unie, evidovaný v souladu s článkem 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1236/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1236/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 871/2013 DEL CONSIGLIO
del 2 settembre 2013
che estende il dazio antidumping definitivo istituito dal regolamento di esecuzione (UE) n. 511/2010 sulle importazioni di cavi di molibdeno, contenenti, in peso, almeno il 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, originari della Repubblica popolare cinese, alle importazioni di cavi di molibdeno, contenenti, in peso, almeno il 97 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, originari della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 13,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Misure in vigore
(1)
Nel dicembre 2009 la Commissione europea («Commissione»), con il regolamento (UE) n. 1247/2009 (2) («regolamento antidumping provvisorio»), ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di cavi di molibdeno contenenti, in peso, almeno il 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, originari della Repubblica popolare cinese («RPC»).
(2)
Nel giugno 2010 il Consiglio, con il regolamento di esecuzione (UE) n. 511/2010 (3), ha istituito un dazio antidumping definitivo del 64,3 % sulle medesime importazioni. Dette disposizioni sono denominate in appresso «le misure in vigore» e l’inchiesta che ha portato all’adozione delle misure in vigore è di seguito denominata «l’inchiesta iniziale».
(3)
Nel gennaio 2012, a seguito di un’indagine antielusione a norma dell’articolo 13 del regolamento di base, con il regolamento di esecuzione (UE) n. 14/2012 (4) il Consiglio ha esteso le misure in vigore alle importazioni del prodotto in esame spedito dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che sia dichiarato o no originario della Malaysia.
1.2. Richiesta
(4)
Nel novembre 2012 è stata fatta richiesta alla Commissione, conformemente all’articolo 13, paragrafo 3, e all’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento di base, di aprire un’inchiesta sull’eventuale elusione delle misure antidumping applicate per determinati cavi di molibdeno originari della RPC tramite l’importazione di determinati cavi di molibdeno leggermente modificati, contenenti, in peso, una percentuale uguale o superiore al 97 % ma inferiore al 99,95 % di molibdeno, originari della RPC, e di assoggettare a registrazione dette importazioni.
(5)
La richiesta è stata presentata da Plansee SE («Plansee»), un produttore dell’Unione che fabbrica determinati cavi di molibdeno e che ha partecipato all’inchiesta iniziale.
(6)
La domanda conteneva elementi di prova sufficienti a far ritenere, a prima vista, che le misure antidumping applicate per le importazioni di determinati cavi di molibdeno originari della RPC fossero eluse mediante l’importazione di determinati cavi di molibdeno leggermente modificati, contenenti, in peso, una percentuale uguale o superiore al 97 % ma inferiore al 99,95 % di molibdeno, originari della RPC.
1.3. Apertura di un’inchiesta
(7)
Avendo accertata l’esistenza, dopo aver sentito il comitato consultivo, di elementi di prova sufficienti a far ritenere giustificata, a prima vista, l’apertura di un’inchiesta a norma dell’articolo 13, paragrafo 3, e dell’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha aperto, con il regolamento (UE) n. 1236/2012 (5) («regolamento di apertura»), un’inchiesta sull’eventuale elusione delle misure antidumping adottate per le importazioni di determinati cavi di molibdeno originari della RPC e ha inoltre invitato le autorità doganali a registrare le importazioni nell’Unione di cavi di molibdeno contenenti, in peso, una percentuale uguale o superiore al 97 % ma inferiore al 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, attualmente classificati con il codice NC ex 8102 96 00 (codice TARIC 8102960030), originari della Repubblica popolare cinese, a decorrere dal 21 dicembre 2012.
1.4. Prodotto in esame e prodotto oggetto dell’inchiesta
(8)
Il prodotto in esame è quello definito nell’ambito dell’inchiesta iniziale: cavi di molibdeno contenenti, in peso, almeno il 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm («molibdeno puro»), originari della RPC, attualmente classificati con il codice NC ex 8102 96 00.
(9)
Il prodotto oggetto dell’inchiesta, ossia il prodotto che è asserito eludere le misure, è quello definito nel considerando 7, contenente, in peso, una percentuale uguale o superiore al 97 % ma inferiore al 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, originari della RPC.
1.5. Inchiesta e parti interessate
(10)
La Commissione ha ufficialmente notificato alle autorità della RPC l’apertura dell’inchiesta e ha inviato questionari ai produttori esportatori nella RPC e agli importatori nell’Unione notoriamente interessati. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nel regolamento di apertura. Tutte le parti sono state informate del fatto che la mancata collaborazione avrebbe potuto comportare l’applicazione dell’articolo 18 del regolamento di base e l’elaborazione di risultati sulla base dei dati disponibili.
(11)
Due produttori esportatori hanno restituito il questionario debitamente compilato alla Commissione. Uno di essi, che ha cooperato anche durante l’inchiesta iniziale, è un reale produttore esportatore del prodotto oggetto dell’inchiesta. L’altro produttore esportatore, invece, non ha dichiarato alcuna vendita del prodotto oggetto dell’inchiesta. Le sue risposte non sono state pertanto prese in considerazione.
(12)
Quattro importatori hanno restituito il questionario debitamente compilato alla Commissione. Uno di essi non ha riferito di importazioni del prodotto oggetto dell’inchiesta ed è risultato essere un utilizzatore di cavi di molibdeno.
(13)
La Commissione ha effettuato verifiche in loco presso le due sedi del produttore esportatore cinese che ha collaborato:
-
Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xìan, Shaanxi Province, RPC («JDC»),
-
Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, RPC,
e nelle sedi del seguente importatore dell’Unione:
-
GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Germania («GTV»).
(14)
Presso gli altri tre importatori non sono state effettuate visite, ma le informazioni da essi fornite sono state debitamente prese in considerazione nel corso dell’inchiesta.
1.6. Inchiesta e periodi di riferimento
(15)
Il periodo dell’inchiesta («PI»), compreso tra il 1o gennaio 2008 e il 30 settembre 2012, è stato stabilito per esaminare la presunta modificazione della configurazione degli scambi. Il periodo di riferimento («PR»), compreso tra il 1o ottobre 2011 e il 30 settembre 2012, è stato fissato per esaminare se le importazioni siano effettuate a prezzi inferiori al prezzo non pregiudizievole stabilito nell’inchiesta che ha determinato l’adozione delle misure in vigore, nonché per accertare l’esistenza di pratiche di dumping.
2. RISULTATI DELL’INCHIESTA
2.1. Osservazioni generali
(16)
La valutazione relativa alla possibile esistenza di pratiche di elusione è stata effettuata a norma dell’articolo 13, paragrafo 1, del regolamento di base, esaminando:
1)
se si fosse verificata una modificazione della configurazione degli scambi tra la RPC e l’Unione;
2)
se tale modificazione fosse imputabile a pratiche, processi o lavorazioni privi di una sufficiente motivazione o giustificazione economica oltre all’istituzione del dazio;
3)
se vi fossero prove dell’esistenza di un pregiudizio o dell’indebolimento degli effetti riparatori del dazio in termini di prezzi e/o di quantitativi del prodotto oggetto dell’inchiesta;
4)
se vi fossero prove dell’esistenza di pratiche di dumping in relazione ai valori normali precedentemente stabiliti per il prodotto simile, se necessario a norma delle disposizioni di cui all’articolo 2 del regolamento di base.
2.2. Lieve modifica e caratteristiche essenziali
(17)
Dall’inchiesta è emerso che il prodotto oggetto dell’inchiesta è un cavo contenente molibdeno (tra il 99,6 % e il 99,7 %) e, di norma, lantanio («La») (tra lo 0,25 % e lo 0,35 %). Questa lega contiene anche altri elementi chimici ed è nota come «molibdeno drogato» o «MoLa» o «ML». Sia il prodotto in esame sia il prodotto oggetto dell’inchiesta sono attualmente classificati con il codice NC 8102 96 00. Come precisato di seguito, dall’inchiesta non è emersa alcuna differenza nel processo di produzione del prodotto oggetto dell’inchiesta e del prodotto in esame, ad eccezione dell’aggiunta di una minima percentuale di lantanio al molibdeno puro nella fase di produzione della lega. Inoltre, il produttore esportatore che ha collaborato all’inchiesta ha confermato che il costo di produzione del prodotto oggetto dell’inchiesta è simile al costo del prodotto in esame. Ciò implica che il produttore esportatore non trae alcun beneficio economico dalla fabbricazione del prodotto oggetto dell’inchiesta, se non quello di eludere le misure in vigore. Si è accertato inoltre che gli utilizzatori del prodotto in esame si sono orientati verso il prodotto oggetto dell’inchiesta dopo l’applicazione delle misure provvisorie, il che implica che per gli utilizzatori non vi è differenza tra il prodotto in esame ed il prodotto oggetto dell’inchiesta.
(18)
Come indicato nel considerando 15 del regolamento antidumping provvisorio, il prodotto in esame è utilizzato principalmente come rivestimento nella fabbricazione di componenti per automobili (scatole del cambio), parti di aeromobili o come contatti elettrici. Il prodotto in esame è prevalentemente commercializzato con diametri di 2,31 mm e 3,17 mm, utilizzati per la spruzzatura ad arco o termica.
(19)
Tre parti interessate hanno sostenuto che il prodotto oggetto dell’inchiesta e il prodotto in esame presentano caratteristiche essenziali differenti. Su richiesta di due di queste parti, si è svolta nell’aprile 2013 un’audizione, presieduta dal consigliere-auditore, cui hanno preso parte GTV, JDC e Plansee. Come descritto dettagliatamente in appresso, nel corso dell’audizione sono state discusse principalmente le asserite differenze tecniche tra il prodotto in esame e il prodotto oggetto dell’inchiesta, nonché la giustificazione economica dell’importazione di quest’ultimo nel mercato dell’Unione.
(20)
GTV e JDC hanno sostenuto nel corso dell’audizione e per iscritto che il prodotto oggetto dell’inchiesta presenta caratteristiche fisiche essenziali differenti, che si discostano notevolmente da quelle del prodotto in esame. Più in particolare, essi hanno affermato che la duttilità, ossia la capacità del materiale di allungarsi sotto l’azione di una forza di tensione, subendo una riduzione della sezione in senso longitudinale senza giungere alla rottura, i parametri di allungamento e le proprietà di rivestimento del prodotto oggetto dell’inchiesta sono notevolmente superiori a quelli del prodotto in esame.
(21)
Per suffragare tale affermazione le due parti hanno presentato vari articoli e studi intesi a dimostrare che la lega di lantanio e di molibdeno permette di ottenere un prodotto con una migliore resistenza alla rottura fragile e una migliore capacità di allungamento rispetto al prodotto in esame. Esse hanno inoltre sostenuto che le informazioni pubblicate sul sito Internet di Plansee dimostrano che il prodotto oggetto dell’inchiesta presenta proprietà superiori rispetto al prodotto in esame.
(22)
Per quanto riguarda le caratteristiche del prodotto, al fine di valutare se il prodotto oggetto dell’inchiesta e il prodotto in esame presentano caratteristiche essenziali differenti, Plansee ha proposto di incaricare un istituto indipendente di confrontare il prodotto oggetto dell’inchiesta e il prodotto in esame.
(23)
Dopo l’audizione, la richiesta di cui sopra è stata valutata sulla base dei dati raccolti durante l’inchiesta e, in particolare, degli ordini di acquisto trasmessi dagli importatori al produttore esportatore, delle informazioni fornite dal produttore esportatore sul suo processo di produzione, del contenuto in termini chimici e delle caratteristiche di allungamento e duttilità menzionate nei certificati di qualità, delle fatture emesse dal produttore esportatore e dell’assenza di qualsiasi informazione commerciale trasmessa ai clienti diretta a indicare che il prodotto oggetto dell’inchiesta possiede caratteristiche superiori rispetto al prodotto in esame. Tutte le informazioni raccolte hanno confermato che proprietà superiori non erano richieste dai clienti né fornite dal produttore del prodotto oggetto dell’inchiesta. Si è pertanto concluso che il parere di un esperto non era necessario. Di conseguenza, la richiesta è stata respinta.
(24)
Sotto questo aspetto, l’inchiesta ha confermato che il miglioramento della qualità del prodotto di cui al considerando 20 dipende dal contenuto di lantanio, nonché dall’eventuale utilizzo di processi di produzione ottimizzati. Tuttavia, il produttore esportatore che ha collaborato all’inchiesta non ha dimostrato di aver utilizzato processi di produzione ottimizzati per il prodotto oggetto dell’inchiesta esportato nell’Unione durante il PI. L’argomentazione è stata quindi respinta perché infondata.
(25)
Una parte ha sostenuto che il prodotto oggetto dell’inchiesta presenta proprietà di rivestimento superiori, senza tuttavia fornire prove sufficienti a dimostrare quanto asserito. L’argomentazione è stata quindi respinta perché infondata.
(26)
Due parti hanno sostenuto che il prodotto oggetto dell’inchiesta presenta una maggiore tenacità alla frattura, ossia che il cavo non si rompe mai quando srotolato all’interno di un dispositivo di spruzzatura. Tali parti non hanno fornito tuttavia la documentazione giustificativa che era stata loro richiesta. In mancanza di elementi in grado di suffragarla, tale argomentazione è stata respinta.
(27)
Alla luce di quanto precede, si è concluso che il prodotto oggetto dell’inchiesta non presenta alcuna proprietà differente rispetto al prodotto in esame.
(28)
Inoltre, dagli elementi di prova raccolti durante le visite di verifica risulta che, al momento di trasmettere i loro ordini, gli utilizzatori/importatori non hanno esplicitamente chiesto il prodotto con le asserite caratteristiche fisiche superiori descritte nel considerando 20. Nessuno di essi ha chiesto un contenuto specifico di lantanio, bensì un contenuto di almeno il 99 % di molibdeno puro. Un solo cliente ha chiesto specifiche caratteristiche fisiche per i parametri di allungamento e duttilità. Nel caso specifico, il produttore esportatore ha testato questi parametri e ha fornito al cliente certificati di qualità. Poiché tali certificati sono stati rilasciati anche per il prodotto in esame, è stato possibile confrontare i due prodotti con riferimento a tali parametri. Dal confronto è emerso che i requisiti di allungamento e duttilità erano identici per entrambi i prodotti.
(29)
È emerso inoltre dall’inchiesta che il produttore esportatore non ha informato i possibili acquirenti o i suoi clienti in merito ai presunti vantaggi del prodotto oggetto dell’inchiesta rispetto al prodotto in esame e non ha commercializzato i cavi in MoLa leggermente modificati come un prodotto nuovo o differente.
(30)
Una parte ha sostenuto che, in virtù di un brevetto depositato da Plansee nel gennaio 1996, il prodotto in esame e il prodotto oggetto dell’inchiesta sono prodotti differenti. Dall’esame di tale asserzione è risultato che il brevetto non riguarda il prodotto oggetto dell’inchiesta, bensì l’uso di una lega di molibdeno come conduttore per lampadine, tubi elettronici e analoghi componenti. Il diametro dei prodotti di questo tipo è peraltro inferiore al diametro definito per il prodotto oggetto dell’inchiesta. Inoltre, come indicato nel considerando 24, l’asserita superiore qualità della lega MoLa rispetto al prodotto in esame dipende dall’uso di un processo di produzione ottimizzato. L’argomentazione viene quindi respinta.
(31)
Di conseguenza, si deve concludere che, dal punto di vista del cliente, il prodotto in esame e il prodotto oggetto dell’inchiesta sono molto simili.
(32)
Una parte ha asserito che le offerte commerciali pubblicate sul sito Internet di Plansee dimostrano che il prodotto oggetto dell’inchiesta viene proposto non soltanto nel settore della spruzzatura termica ma anche in diversi altri settori (componenti di dispositivi di illuminazione, taglio a filo). Plansee ha tuttavia osservato che le informazioni commerciali pubblicate sul suo sito Internet indicano i diametri che essa è in grado di fornire. Dall’inchiesta è emerso inoltre che le vendite di Plansee in altri settori sono molto modeste (quantitativamente inferiori al 2 % rispetto alle vendite del prodotto in esame) e che erano utilizzati processi di produzione ottimizzati. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(33)
Una parte ha sostenuto che Plansee fabbricava già il prodotto oggetto dell’inchiesta quando ha presentato la denuncia che ha portato all’apertura dell’inchiesta iniziale e che, poiché Plansee ritiene che il prodotto in esame e il prodotto oggetto dell’inchiesta presentano le stesse caratteristiche essenziali, quest’ultimo prodotto avrebbe dovuto essere preso in considerazione nell’inchiesta iniziale. Tuttavia, come indicato nel considerando 32, l’inchiesta ha confermato che questo particolare prodotto in MoLa è differente dal prodotto oggetto dell’inchiesta, avendo un diametro generalmente inferiore a 1 mm ed essendo utilizzato principalmente nell’industria dell’illuminazione. Inoltre, come risulta dalla tabella 1, le importazioni del prodotto oggetto dell’inchiesta hanno avuto inizio soltanto successivamente all’applicazione delle misure provvisorie per il prodotto in esame. Di conseguenza, in assenza di importazioni del prodotto oggetto dell’inchiesta durante il PI dell’inchiesta iniziale, non vi era alcun motivo per includere tale prodotto nella definizione del prodotto. L’argomentazione è stata quindi respinta perché infondata.
(34)
Una parte ha sostenuto che l’estensione della gamma dal 99,95 % al 97 % coprirebbe le leghe di molibdeno di qualunque tipo e, di conseguenza, questi prodotti non sarebbero disponibili sul mercato dell’Unione (ad esempio per il mercato della ritrafilatura). Innanzitutto, la parte interessata non ha presentato elementi di prova a sostegno di tale affermazione. In secondo luogo, dall’inchiesta è emerso che un solo produttore esportatore aveva esportato la lega MoLa verso l’Unione durante il PI e nessun’altra lega che avrebbe potuto rientrare nella definizione del prodotto oggetto dell’inchiesta. In terzo luogo, l’inchiesta ha evidenziato che il mercato della ritrafilatura e di vendita di leghe di molibdeno nell’Unione è molto circoscritto. Infine, l’estensione delle misure non renderà impossibile importare il prodotto oggetto dell’inchiesta. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(35)
Quanto alla possibilità che la modificazione menzionata nel considerando 19 abbia alterato le caratteristiche essenziali del prodotto in esame, dalle informazioni fornite dalle parti che hanno collaborato analizzate nei considerando da 24 a 34 risulta che il prodotto oggetto dell’inchiesta presenta le stesse caratteristiche fisiche di base ed è destinato agli stessi usi del prodotto in esame.
(36)
Di conseguenza, si è accertato che non esistono differenze significative quanto alle caratteristiche fisiche tra il prodotto oggetto dell’inchiesta e il prodotto in esame. Si è pertanto concluso che il prodotto oggetto dell’inchiesta si configura come un prodotto simile ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
(37)
Di conseguenza, si deve concludere che il prodotto oggetto dell’inchiesta presenta soltanto leggere modifiche rispetto al prodotto in esame ed è importato senza altra giustificazione economica che non sia l’elusione dei dazi antidumping in vigore.
2.3. Modificazione della configurazione degli scambi
2.3.1. Importazioni di cavi di molibdeno nell’Unione
(38)
Non è stato possibile ottenere informazioni in merito alle importazioni nell’Unione direttamente dai dati Eurostat, considerato che il codice NC con il quale viene dichiarato il prodotto oggetto dell’inchiesta comprende anche prodotti diversi da tale prodotto. In mancanza di statistiche specifiche sulle importazioni del prodotto oggetto dell’inchiesta, i dati di Eurostat sono stati pertanto rettificati applicando il metodo indicato nella richiesta. Di conseguenza, il volume delle importazioni nell’Unione del prodotto oggetto dell’inchiesta è stato calcolato sulla base di una stima dei consumi dell’Unione di cavi di molibdeno, rettificata per tener conto della produzione totale dell’Unione del prodotto in esame. Tale metodo è stato ritenuto affidabile per ottenere dati in merito al prodotto oggetto dell’inchiesta.
(39)
Come indicato nel considerando 11, soltanto un produttore esportatore della RPC ha collaborato all’inchiesta. Tuttavia, in base al raffronto delle informazioni fornite da questo produttore esportatore con i dati rettificati di Eurostat di cui al precedente considerando, si è constatato che tale società ha fornito la maggior parte delle importazioni totali dell’Unione del prodotto oggetto dell’inchiesta durante il PI ed è stata quindi considerata rappresentativa delle importazioni totali dell’Unione di cavi di molibdeno.
(40)
Come risulta dalla tabella in appresso, le importazioni nell’Unione del prodotto in esame sono completamente cessate dopo l’applicazione delle misure definitive nel giugno 2010, venendo immediatamente sostituite dalle importazioni del prodotto oggetto dell’inchiesta.
Tabella 1
Evoluzione delle importazioni del prodotto in esame e del prodotto oggetto dell’inchiesta originari della RPC
Importazioni nell’UE
2008
2009
1.1.2010 (7) - 16.6.2010
17.6.2010 (8) - 31.12.2010
2010
2011
PR (9)
Totale importazioni - (tonnellate indicizzate) (6)
100
31
10
17
27
128
99
Totale importazioni (%)
100
100
100
100
100
100
100
Prodotto in esame (%)
100
100
20
0
7
0
0
Prodotto oggetto dell’inchiesta (%)
0
0
80
100
93
100
100
Fonte:
Comunicazioni JDC
(41)
L’inchiesta ha confermato che le parti che hanno acquistato il prodotto oggetto dell’inchiesta dopo l’istituzione del dazio provvisorio acquistavano il prodotto in esame prima dell’applicazione delle misure. Tali parti hanno acquistato il 99,8 % del quantitativo totale del prodotto oggetto dell’inchiesta nel corso del PR.
(42)
Due parti interessate hanno sostenuto che già nel 2007 avevano avviato un progetto per sviluppare il prodotto oggetto dell’inchiesta nella RPC e che le esportazioni di tale prodotto non sono correlate all’applicazione delle misure per il prodotto in esame. L’inchiesta, tuttavia, non ha confermato l’esistenza di un siffatto progetto. Nel complesso sono stati forniti a fini di ulteriore analisi una e-mail, il verbale di una conferenza telefonica e l’esportazione di un campione del prodotto oggetto dell’inchiesta. Il progetto in parola non ha peraltro portato ad alcuna vendita del prodotto oggetto dell’inchiesta nell’Unione prima dell’applicazione nell’ottobre 2010 delle misure provvisorie per il prodotto in esame. Tuttavia, il fatto che un progetto sarebbe stato avviato nel 2007 non modifica la conclusione secondo cui il prodotto in esame e il prodotto oggetto dell’inchiesta sono simili. Resta inoltre valida la conclusione cui è pervenuta l’inchiesta secondo cui non vi è alcuna motivazione economica che giustifichi l’esportazione del prodotto oggetto dell’inchiesta se non l’applicazione delle misure sul prodotto in esame.
(43)
L’inchiesta ha inoltre evidenziato che nessuna vendita del prodotto oggetto dell’inchiesta è stata effettuata in altri paesi diversi dall’Unione e che solo quantitativi limitati sono stati venduti sul mercato cinese durante il PI, come risulta dalla seguente tabella 2.
Tabella 2
Mercato del prodotto oggetto dell’inchiesta
2008
2009
1.1.2010 - 16.6.2010
17.6.2010 - 31.12.2010
2010
2011
1.10.2011 - 30.9.2012
Totale fatturato (indicizzato) (10)
100
96
863
1 529
2 392
11 168
8 123
Totale fatturato (%)
100
100
100
100
100
100
100
Vendite nazionali (RPC) (%)
100
100
5
4
4,2
0,4
2
Vendite nell’UE (%)
0
0
95
96
95,8
99,6
98
Vendite in altri paesi (%)
0
0
0
0
0
0
0
Fonte:
Comunicazioni JDC
(44)
Stante quanto precede, l’argomentazione è respinta.
2.3.2. Conclusioni sulla modificazione della configurazione degli scambi
(45)
L’aumento complessivo delle esportazioni verso l’Unione del prodotto oggetto dell’inchiesta in provenienza dalla RPC dopo l’applicazione delle misure provvisorie e definitive e la parallela contrazione delle importazioni del prodotto in esame costituiscono una modificazione della configurazione degli scambi tra la RPC e l’Unione.
2.4. Forma di elusione e insufficiente motivazione o giustificazione economica
(46)
A norma dell’articolo 13, paragrafo 1, del regolamento di base, la modificazione della configurazione degli scambi deve derivare da pratiche, processi o lavorazioni privi di una sufficiente motivazione o giustificazione economica oltre all’istituzione del dazio.
(47)
Come indicato nel considerando 45, si è giunti alla conclusione che vi sia stata una modificazione della configurazione degli scambi.
(48)
Come indicato nel considerando 28 e nel considerando 29, si è concluso che né il produttore esportatore né gli importatori hanno informato i possibili acquirenti o i rispettivi clienti in merito ai presunti vantaggi del prodotto oggetto dell’inchiesta rispetto al prodotto in esame e non hanno commercializzato il prodotto oggetto dell’inchiesta come un prodotto nuovo o differente.
(49)
Inoltre, sia il prodotto in esame sia il prodotto oggetto dell’inchiesta sono usati principalmente per la spruzzatura nell’industria automobilistica e gli utilizzatori finali di entrambi i prodotti sono gli stessi.
(50)
Una parte ha sostenuto che il prodotto oggetto dell’inchiesta offre notevoli vantaggi se utilizzato per la spruzzatura. Tali vantaggi hanno un’incidenza sulla produttività del rivestimento di componenti degli ingranaggi, riducendo al minimo le interruzioni della produzione a causa di rotture fragili dei cavi. L’inchiesta, tuttavia, ha confermato che tale parte non ha commercializzato il prodotto oggetto dell’inchiesta, né ha informato i propri clienti in merito alle presunte caratteristiche tecniche differenti o ai vantaggi offerti dal prodotto oggetto dell’inchiesta. Inoltre, i clienti non hanno esplicitamente richiesto miglioramenti. L’argomentazione è stata quindi respinta perché infondata.
(51)
Una parte ha sostenuto che un utilizzatore ha preferito passare al prodotto oggetto dell’inchiesta a causa dei problemi tecnici creati dal prodotto in esame, ma non ha fornito la documentazione giustificativa che le era stata richiesta. In mancanza di elementi in grado di suffragarla, tale argomentazione è stata respinta.
(52)
GTV ha sostenuto che la lega MoLa utilizzata per il rivestimento a spruzzo offre migliori risultati se si considera la microdurezza del rivestimento. Ciò permette di evitare l’usura dovuta al trasferimento di materiale dalla superficie di un componente quando questo viene sfregato contro un altro. Tale parte ha presentato i risultati delle prove effettuate da un laboratorio indipendente che dimostrano che la microdurezza può essere migliorata con l’impiego della lega MoLa. La metodologia utilizzata dal laboratorio indipendente, tuttavia, non ha garantito i risultati dato che le prove sono state realizzate su una sola partita di prodotto, mentre la parte ha sostenuto che ulteriori prove dovevano coprire molteplici lotti. Inoltre, la composizione chimica del campione esaminato non è stata analizzata, il che significa che non vi è alcuna garanzia che la partita oggetto di analisi sia effettivamente del prodotto oggetto dell’inchiesta. L’argomentazione è stata quindi respinta perché infondata.
(53)
Dall’inchiesta non sono emerse altre motivazioni o giustificazioni economiche per l’importazione del prodotto oggetto dell’inchiesta se non l’elusione del pagamento del dazio in vigore.
(54)
Si è pertanto giunti alla conclusione che, in mancanza di qualsiasi altra motivazione o giustificazione economica sufficiente a norma dell’articolo 13, paragrafo 1, seconda frase, del regolamento di base, la modificazione della configurazione degli scambi tra la RPC e l’Unione è conseguenza dell’applicazione delle misure in vigore.
2.5. Indebolimento degli effetti riparatori del dazio in termini di prezzi e/o di quantitativi del prodotto simile
(55)
Per valutare se le importazioni del prodotto oggetto dell’inchiesta, in termini di quantitativi e di prezzi, abbiano compromesso gli effetti riparatori delle misure in vigore, sono stati utilizzati i dati forniti da un produttore esportatore che ha collaborato all’inchiesta, come indicato nel considerando 39.
(56)
L’incremento delle importazioni dalla RPC del prodotto oggetto dell’inchiesta a partire dall’applicazione delle misure provvisorie è stato considerevole in termini quantitativi. Il livello delle importazioni dalla RPC nell’Unione durante il PR corrisponde al livello delle importazioni nell’Unione del prodotto in esame originario della RPC nel 2008, prima dell’applicazione delle misure.
(57)
Il confronto tra il livello di eliminazione del pregiudizio fissato nel regolamento iniziale e la media ponderata del prezzo all’esportazione ha evidenziato un notevole fenomeno di underselling (vendita a prezzo inferiore al prezzo non pregiudizievole). Si è quindi concluso che gli effetti riparatori delle misure in vigore vengono compromessi in termini sia di quantità che di prezzo.
2.6. Elementi di prova del dumping rispetto al valore normale precedentemente accertato per il prodotto simile
(58)
I prezzi all’esportazione del prodotto oggetto dell’inchiesta sono stati stabiliti sulla base delle informazioni, sottoposte a verifica, fornite dal produttore esportatore che ha collaborato.
(59)
Tali prezzi sono risultati leggermente inferiori ai prezzi all’esportazione del prodotto in esame stabiliti nell’inchiesta iniziale. Due parti interessate hanno confermato che non vi è praticamente alcuna differenza di prezzo tra il prodotto in esame e il prodotto oggetto dell’inchiesta.
(60)
Pertanto, ai sensi dell’articolo 13, paragrafo 1, del regolamento di base, si è ritenuto opportuno confrontare il valore normale precedentemente stabilito nell’inchiesta iniziale con il prezzo all’esportazione del prodotto oggetto dell’inchiesta.
(61)
Come indicato nei considerando 24 e 25 del regolamento provvisorio, gli Stati Uniti sono stati considerati un paese ad economia di mercato di riferimento adeguato. Poiché il produttore del paese di riferimento effettua solo vendite marginali sul mercato interno statunitense, non si è ritenuto ragionevole utilizzare i dati relativi a dette vendite per determinare o costruire il valore normale. Il valore normale per la RPC è stato pertanto stabilito sulla base dei prezzi all’esportazione dagli Stati Uniti verso altri paesi terzi, compresa l’Unione.
(62)
Una parte ha sostenuto che il valore normale stabilito nell’inchiesta iniziale deve essere rettificato perché il prezzo dell’ossido di molibdeno, che costituisce un fattore determinante per la fissazione del prezzo sia del prodotto in esame sia del prodotto oggetto dell’inchiesta, ha registrato un netto calo nel corso del periodo di riferimento della presente inchiesta. Come indicato nel considerando 61, il valore normale nell’inchiesta iniziale è stato fissato sulla base dei prezzi praticati per l’esportazione da un produttore avente sede negli Stati Uniti e non sulla base dei suoi costi. Pertanto, qualsiasi rettifica basata sui costi non sembra adeguata in questo caso. Il forte calo del prezzo della principale materia prima rende ancora più evidente che dovrebbero essere utilizzati gli elementi di prezzo per stabilire il valore normale pertinente nel caso di specie.
(63)
La rettifica del valore normale è stata quindi calcolata in base all’andamento dei prezzi del prodotto in esame. Dato che il produttore statunitense ha cessato la sua attività e che non erano disponibili informazioni per il paese di riferimento, la rettifica è stata calcolata sulla base dei prezzi comunicati da Plansee nell’inchiesta iniziale e durante il PR. Ciò ha comportato una rettifica al ribasso di circa il 20 % del valore normale stabilito nel corso dell’inchiesta iniziale.
(64)
Conformemente all’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, il dumping è stato calcolato mettendo a confronto la media ponderata rettificata del valore normale, come stabilito nell’inchiesta iniziale, e la media ponderata dei prezzi all’esportazione del prodotto oggetto dell’inchiesta stabilita durante il PR della presente inchiesta, espressa in percentuale del prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto.
(65)
Il confronto tra la media ponderata rettificata del valore normale e la media ponderata dei prezzi all’esportazione ha dimostrato l’esistenza del dumping.
3. RICHIESTE DI ESENZIONE
(66)
Un produttore esportatore della RPC ha chiesto un’esenzione dall’eventuale estensione delle misure a norma dell’articolo 13, paragrafo 4, del regolamento di base e ha fatto pervenire il questionario compilato.
(67)
Poiché l’inchiesta ha confermato che questo produttore ha eluso le misure in vigore, si è deciso di respingere la richiesta.
4. MISURE
(68)
Alla luce dei risultati di cui sopra si è concluso che il dazio antidumping definitivo istituito sulle importazioni di cavi di molibdeno originari della RPC è stato eluso mediante l’importazione di determinati cavi di molibdeno leggermente modificati originari della RPC.
(69)
A norma dell’articolo 13, paragrafo 1, prima frase, del regolamento di base, le misure antidumping in vigore adottate per le importazioni del prodotto in esame originario della RPC vanno estese alle importazioni del prodotto oggetto dell’inchiesta.
(70)
A norma dell’articolo 13, paragrafo 3, e dell’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento di base, che stabiliscono che le misure estese vanno applicate alle importazioni registrate a partire dalla data di registrazione, è opportuno che il dazio antidumping sia riscosso su tutte le importazioni nell’Unione di cavi di molibdeno contenenti, in peso, una percentuale uguale o superiore al 97 % ma inferiore al 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, attualmente classificati con il codice NC ex 8102 96 00 (codice TARIC 8102960030), entrati nell’Unione in regime di registrazione imposto dal regolamento di apertura.
5. COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(71)
Tutte le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali che hanno determinato le conclusioni di cui sopra e sono state invitate a presentare le loro osservazioni. Le osservazioni comunicate oralmente e per iscritto dalle parti sono state esaminate. Nessuna delle argomentazioni presentate ha indotto modifiche delle risultanze definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il dazio antidumping definitivo istituito dal regolamento di esecuzione (UE) n. 511/2010 sulle importazioni di cavi di molibdeno, contenenti, in peso, almeno il 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, originari della Repubblica popolare cinese, è esteso alle importazioni nell’Unione di cavi di molibdeno, contenenti, in peso, almeno il 97 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, originari della Repubblica popolare cinese, attualmente classificati con il codice NC ex 8102 96 00 (codice TARIC 8102960030).
Articolo 2
Il dazio è riscosso sulle importazioni nell'Unione di cavi di molibdeno, registrate a norma dell'articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 1236/2012 e dell'articolo 13, paragrafo 3, e dell'articolo 14, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 1225/2009, contenenti, in peso una percentuale uguale o superiore al 97 % ma inferiore al 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, attualmente classificati con il codice NC ex 8102 96 00 (codice TARIC 8102960030), originari della Repubblica popolare cinese.
Articolo 3
Le autorità doganali sono invitate a sospendere la registrazione delle importazioni prevista dall’articolo 2 del regolamento (UE) n. 1236/2012.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno Stato membro.
Fatto a Bruxelles, il 2 settembre 2013