PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 447/2014
ze dne 2. května 2014
o zvláštních prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II) (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (2) stanoví pravidla a postupy pro provádění pomoci, která jsou pro všech devět nástrojů vnější činnosti společná. Pro řešení zvláštních situací, zejména v oblasti nepřímého řízení, programů přeshraniční spolupráce financovaných v rámci oblasti politiky „regionální a územní spolupráce“ a programů rozvoje venkova financovaných z oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“, by měla být stanovena doplňková zvláštní pravidla.
(2)
Aby bylo zajištěno, že se předvstupní pomoc bude u všech příjemců uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 (dále jen „příjemci NPP II“) provádět stejným způsobem a že budou dodrženy zásady řádného finančního řízení, měli by Komise a příjemci NPP II uzavřít ujednání ve formě rámcových a odvětvových dohod, v nichž se stanoví zásady jejich spolupráce podle tohoto nařízení.
(3)
Komise by měla příjemce NPP II podporovat v jejich snaze rozvíjet kapacity v oblasti správy finančních prostředků Unie podle zásad a pravidel stanovených v právních předpisech Unie. Za tímto účelem by případně Komise měla úkoly související s plněním rozpočtu svěřit příjemcům NPP II.
(4)
Odpovědnost za programování a provádění pomoci z NPP II by měli mít v prvé řadě příjemci NPP II, kteří by měli zřídit požadované struktury a orgány a předložit Komisi žádost, aby jim byly úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny.
(5)
Proto je třeba v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (3) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (4) stanovit zvláštní pravidla pro svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu příjemcům NPP II.
(6)
Podmínky, které musí přistupující země splňovat, jsou nezbytné pro zajištění celkové kvality řízení veřejných financí.
(7)
Je třeba vymezit zvláštní pravidla pro stanovení finančních oprav a postupy, které se vůči příjemcům NPP II použijí při provádění pomoci Unie v rámci nepřímého řízení.
(8)
Aby byla zajištěna účinnost, účelnost, soudržnost a koordinace provádění předvstupní finanční pomoci Unie podle nařízení (EU) č. 231/2014 (dále jen „pomoc z NPP II“), mělo by být nařízení (EU) č. 236/2014 doplněno podrobnými pravidly pro monitorování a hodnocení.
(9)
Za účelem dalšího podrobného vymezení požadavků na podávání zpráv, které musí příjemci NPP II splňovat, jsou zapotřebí zvláštní pravidla pro podávání zpráv.
(10)
Měla by být stanovena zvláštní pravidla týkající se transparentnosti a zviditelnění pomoci z NPP II s cílem účinně plnit požadavky vyplývající z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (5), nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
(11)
Pomoci z NPP II by se mělo využívat mimo jiné na podporu přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II, jakož i mezi příjemci NPP II a členskými státy nebo zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Úlohy a povinnosti zúčastněných aktérů je třeba specifikovat s ohledem na různé situace, zejména pokud jde o přeshraniční spolupráci mezi příjemci NPP II a členskými státy.
(12)
Pomoc z NPP II v rámci programů rozvoje venkova v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“ by měla podporovat postupné sladění s acquis v oblasti společné zemědělské politiky. Zvláštní pravidla jsou nutná pro financování operací podobného charakteru, jako jsou operace v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, prostřednictvím systémů řízení a kontroly, které se podobají odpovídajícím strukturám s podobnými funkcemi v členských státech.
(13)
S cílem zajistit včasné programování a provádění programů financovaných z NPP II 2014 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost třetím dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro NPP II,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ POMOCI Z NPP
KAPITOLA I
Předmět a definice
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla, která zavádí jednotné podmínky pro provádění nařízení (EU) č. 231/2014 a prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 236/2014, pokud jde o metody provádění, finanční řízení, monitorování, hodnocení a podávání zpráv, transparentnost a zviditelnění pomoci z NPP II, jakož i zvláštní pravidla pro přeshraniční spolupráci v oblasti politiky „regionální a územní spolupráce“ a pomoc v rámci programů rozvoje venkova v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„příjemcem NPP II“ jeden z příjemců uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014;
b)
„programem“ akční program, individuální, zvláštní nebo podpůrná opatření v souladu s články 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014;
c)
„rámcovou dohodou“ ujednání uzavřené mezi Komisí a příjemcem NPP II, které se vztahuje na všechny oblasti politiky NPP II a které stanoví zásady finanční spolupráce mezi příjemcem NPP II a Komisí podle tohoto nařízení;
d)
„odvětvovou dohodou“ ujednání uzavřené mezi Komisí a příjemcem NPP II, které se vztahuje na určité oblasti politiky nebo určitý program NPP II a stanoví pravidla a postupy, které je třeba dodržovat a které nejsou obsaženy v rámcové dohodě nebo v dohodách o financování;
e)
„oblastí (oblastmi) politiky“ hlavní oblasti spolupráce, na které se podle čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) č. 231/2014 zaměřují opatření financovaná z NPP II;
f)
„orgány“ veřejné subjekty nebo orgány příjemce NPP II nebo členského státu na celostátní, regionální nebo místní úrovni;
g)
„velkým projektem“ projekt skládající se z řady prací, činností nebo služeb, které jsou samy o sobě určeny ke splnění jasného a nedělitelného úkolu přesné hospodářské nebo technické povahy s jasně určenými cíli a u nichž celkové náklady přesahují náklady specifikované v rámcové dohodě;
h)
„zúčastněnými zeměmi“ samotní příjemci NPP II nebo příjemci NPP II spolu s členským(i) státem (státy) nebo zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství, jež se účastní víceletého programu přeshraniční spolupráce společně připraveného zúčastněnými zeměmi;
i)
„dohodou o financování“ roční nebo víceletá dohoda uzavřená mezi Komisí a příjemcem NPP II za účelem provádění finanční pomoci Unie prostřednictvím akce spadající do působnosti tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Obecný rámec pro provádění pomoci z NPP II
Článek 3
Zásady financování z prostředků Unie
1. Pomoc z NPP II podporuje reformní úsilí příjemců NPP II, jak je uvedeno v článku 1 nařízení (EU) č. 231/2014. K financování zvláštních programů a samostatných akcí může být vyžadován finanční příspěvek jak od příjemce NPP II, tak od Unie.
2. Položka výdajů financovaná podle nařízení (EU) č. 231/2014 nesmí být financována z jiných prostředků v rámci rozpočtu Unie.
Článek 4
Zásada vlastní odpovědnosti
1. Odpovědnost za programování a provádění pomoci z NPP II má v prvé řadě příjemce NPP II.
2. Příjemce NPP II jmenuje národního koordinátora NPP, jenž je hlavním partnerem Komise v celém procesu poskytování pomoci z NPP: při strategickém plánování, koordinaci programování, monitorování provádění, hodnocení a podávání zpráv.
Národní koordinátor NPP:
a)
zajišťuje koordinaci v rámci správy příjemce NPP II a s ostatními dárci, jakož i úzké spojení mezi využitím pomoci z NPP II a obecným procesem přistoupení;
b)
koordinuje účast příjemců NPP II v příslušných programech územní spolupráce, zejména v programech přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. a) až c) a případně v programech nadnárodní nebo meziregionální spolupráce zavedených a prováděných podle nařízení (EU) č. 1299/2013. V případě potřeby může tímto úkolem koordinace pověřit koordinátora pro územní spolupráci nebo provozní strukturu;
c)
zajišťuje, aby byly cíle stanovené v akcích nebo programech navržených příjemci NPP II v souladu s cíli uvedenými ve strategickém dokumentu země a zohledňovaly příslušné makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti;
d)
usiluje o to, aby správa příjemce NPP II učinila veškeré kroky nezbytné k usnadnění provádění souvisejících programů.
Národním koordinátorem NPP je vysoce postavený zástupce vlády nebo státní správy příjemce NPP II s odpovídající pravomocí.
3. Komise a příjemci NPP II zahájí dialog o řízení veřejných financí, aby vytvořili pevnější základ pro řízení předvstupní pomoci a národních fondů. Za tímto účelem Komise posoudí, do jaké míry správa příjemce NPP II dodržuje zásady otevřeného a řádného systému řízení veřejných financí. Pokud správa tyto požadavky splňuje jen částečně, příjemce NPP II a odpovědná schvalující osoba se dohodnou, jaká opatření je třeba přijmout k řešení zjištěných nedostatků.
Článek 5
Rámcové a odvětvové dohody
1. Komise a příjemce NPP II uzavřou rámcovou dohodu, v níž pro pomoc z NPP stanoví zvláštní ujednání pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a audit, na jejichž základě se příjemce NPP II zaváže k provedení příslušných požadavků regulačního rámce Unie do svého právního řádu. Rámcovou dohodu mohou doplňovat odvětvové dohody, v nichž se stanoví zvláštní ustanovení pro řízení a provádění pomoci z NPP II ve specifických oblastech politiky nebo specifických programech.
2. Pomoc z NPP II může být příjemci NPP II poskytnuta až poté, co rámcová dohoda uvedená v odstavci 1 vstoupila v platnost. Pokud se uzavírají odvětvové dohody, poskytuje se pomoc z NPP II pro příslušnou oblast politiky nebo příslušný program po vstupu jak rámcové dohody, tak příslušné odvětvové dohody v platnost.
3. Rámcová dohoda se vztahuje na všechny dohody o financování uvedené v článku 6. Případné odvětvové dohody se vztahují rovněž na všechny dohody o financování uzavřené v souvislosti s oblastí politiky nebo programem, na které se odvětvová dohoda vztahuje.
4. Rámcová dohoda a případně odvětvové dohody stanoví zejména podrobná ustanovení týkající se:
a)
struktur a orgánů potřebných pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a audit pomoci z NPP II, jakož i jejich úkoly a povinnosti;
b)
podmínek a požadavků na kontrolu při:
i)
zřizování požadovaných struktur a orgánů příjemcem NPP II, které jsou potřebné k tomu, aby mohl být v souvislosti s pomocí z NPP II pověřen úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu,
ii)
monitorování, pozastavení nebo ukončení svěřených úkolů souvisejících s plněním rozpočtu;
c)
programování a provádění pomoci z NPP II a zejména ustanovení o intenzitě podpory, výši příspěvku Unie a způsobilosti;
d)
zadávání veřejných zakázek, udělování grantů a jiných zadávacích řízení podle čl. 1 odst. 2 a článků 8 a 10 nařízení (EU) č. 236/2014;
e)
pravidel týkajících se daní, cel a jiných poplatků podle článku 5 nařízení (EU) č. 236/2014;
f)
požadavků na platby, kontrolu a schvalování účetních závěrek a postupy pro uložení finančních oprav a zrušení závazků v případě nevyužitých finančních prostředků;
g)
ochrany finančních zájmů Unie, jak je uvedeno v článku 7 nařízení (EU) č. 236/2014, a ustanovení o oznamování podvodů a jiných nesrovnalostí;
h)
požadavků ohledně transparentnosti, zviditelnění, informací a zveřejňování.
Článek 6
Rozhodnutí o financování a dohody o financování
1. Rozhodnutí Komise, kterými se přijímají programy, splňují požadavky potřebné k rozhodnutím o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článku 94 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Pokud se na základě těchto rozhodnutí přijímají víceleté akční programy s rozdělenými závazky pro oblasti politiky uvedené v čl. 3 písm. a) až c) nařízení (EU) č. 231/2014, programy případně obsahují orientační seznam velkých projektů. Komise přijme rozhodnutí o schválení finančního příspěvku na vybraný velký projekt.
3. V dohodách o financování se stanoví mimo jiné podmínky, za jakých je pomoc z NPP II řízena, včetně možných způsobů provádění, intenzity podpory, lhůt pro provedení, jakož i pravidel pro způsobilost výdajů. Pokud se programy přijímají v rámci nepřímého řízení ze strany příjemce NPP II, obsahuje dohoda o financování ustanovení požadovaná podle článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
4. Dohody o financování programů přeshraniční spolupráce podle hlavy VI kapitoly II mohou být podepsány rovněž členským státem, v němž má sídlo řídicí orgán příslušného programu. U programů přeshraniční spolupráce mohou podle hlavy VI kapitoly III všechny země účastnící se určitého programu podepsat jedinou dohodu o financování.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ ZE STRANY PŘÍJEMCŮ NPP II
KAPITOLA I
Systémy řízení a kontroly
Článek 7
Struktury a orgány
1. Příjemce NPP II zřídí následující struktury a orgány potřebné pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a interní audit pomoci z NPP II:
a)
národní koordinátor NPP;
b)
vnitrostátní schvalující osoba;
c)
provozní struktury.
2. Vnitrostátní schvalující osoba zřídí řídicí strukturu sestávající z národního fondu a podpůrného úřadu pro vnitrostátní schvalující osobu.
3. Příjemce NPP II určí auditní orgán.
4. Příjemce NPP II zajistí vhodné rozdělení funkcí mezi struktury a orgány uvedené v odstavcích 1 až 3.
Článek 8
Úkoly a povinnosti národního koordinátora NPP
Kromě úkolů uvedených v čl. 4 odst. 2 přijímá národní koordinátor NPP opatření, aby byly cíle stanovené v akcích nebo programech, u kterých byly úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny, během provádění pomoci z NPP II řádně plněny.
Článek 9
Úkoly a povinnosti vnitrostátní schvalující osoby
1. Vnitrostátní schvalující osoba nese celkovou odpovědnost za finanční řízení pomoci z NPP II u příjemce NPP II a odpovídá za zajišťování zákonnosti a řádnosti výdajů.
2. Vnitrostátní schvalující osobou je vysoce postavený zástupce vlády nebo státní správy příjemce NPP II s odpovídající pravomocí.
3. Vnitrostátní schvalující osoba je zejména odpovědná za:
a)
vedení účtů a finanční operace NPP II;
b)
účinné fungování systémů vnitřní kontroly při provádění pomoci z NPP II;
c)
zavádění účinných a přiměřených opatření proti podvodům při zohlednění zjištěných rizik;
d)
zahájení postupu podle článku 14.
4. Vnitrostátní schvalující osoba přijímá opatření v souvislosti se zprávami auditního orgánu uvedenými v článku 12 a předkládá Komisi výroční prohlášení řídicího subjektu. Výroční prohlášení řídicího subjektu se vypracovává pro každý program v podobě stanovené v rámcové dohodě a opírá se o dohled nad systémy vnitřní kontroly skutečně prováděný vnitrostátní schvalující osobou během celého rozpočtového roku.
Ke konci provádění programu předloží vnitrostátní schvalující osoba závěrečný výkaz výdajů.
Článek 10
Úkoly a povinnosti provozních struktur
1. Provozní struktury zřizuje příjemce NPP II za účelem provádění a řízení pomoci z NPP II.
2. Provozní struktura odpovídá za provádění, informace a zviditelnění, monitorování programů, podávání zpráv o těchto programech a v případě potřeby za jejich hodnocení v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování legality a správnosti výdajů, které vznikly při provádění programů, za něž odpovídá.
Článek 11
Úkoly a povinnosti řídicí struktury
1. Národní fond je v rámci ministerstva příjemce NPP II s centrální rozpočtovou pravomocí. Podporuje vnitrostátní schvalující osobu při plnění jejích úkolů, a to zejména úkolů uvedených v čl. 9 odst. 3 písm. a).
2. Podpůrný úřad vnitrostátní schvalující osoby podporuje vnitrostátní schvalující osobu při plnění jejích úkolů, a zejména úkolů uvedených v čl. 9 odst. 3 písm. b).
Článek 12
Úkoly a povinnosti auditního orgánu
1. V souladu s čl. 60 odst. 2 prvním pododstavcem písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 podléhají struktury a orgány uvedené v čl. 7 odst. 1 zřízené příjemcem NPP II a řídicí struktury uvedené v čl. 7 odst. 2 zřízené vnitrostátní schvalující osobou nezávislému externímu auditu prováděnému auditním orgánem podle čl. 7 odst. 3, který je na výše uvedených strukturách a orgánech nezávislý. Příjemce NPP II zajistí, aby vedoucí auditního orgánu měl řádné schopnosti, znalosti a zkušenosti v oblasti auditu.
2. Auditní orgán provádí audity systému (systémů) řízení a kontroly, akcí, transakcí a ročních účetních závěrek v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy a na základě strategie auditu připravené na období tří let. Strategie auditu se každoročně aktualizuje.
3. Auditní orgán vypracuje výroční zprávu o auditorské činnosti a výroční výrok auditora vyjádřený v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
4. Ke konci provádění programu auditní orgán vypracuje závěrečnou zprávu o auditorské činnosti a předloží výrok auditora k závěrečnému výkazu výdajů.
KAPITOLA II
Zvláštní ustanovení týkající se svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu
Článek 13
Podmínky pro svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu příjemci NPP II
1. Komise svěřuje úkoly související s plněním rozpočtu příjemci NPP II uzavřením dohody o financování v souladu s ustanoveními čl. 60 odst. 1 a 2, článku 61 a čl. 184 odst. 2 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Příjemce NPP II zaručí úroveň ochrany finančních zájmů Unie rovnocennou úrovni ochrany vyžadované podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a zřídí nezbytné struktury pro zajištění účinného fungování systémů vnitřní kontroly.
3. Účinný systém vnitřní kontroly vytvářejí systémy řízení, kontroly, dohledu a auditu zřízené u příjemce NPP II a tento systém zahrnuje alespoň těchto pět oblastí:
a)
kontrolní prostředí;
b)
řízení rizik;
c)
kontrolní činnosti;
d)
poskytování informací a komunikace;
e)
monitorování.
Článek 14
Svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu
1. Vnitrostátní schvalující osoba předkládá jménem příjemce NPP II Komisi žádost o svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu v souladu s článkem 13.
2. Před předložením žádosti uvedené v odstavci 1 vnitrostátní schvalující osoba zajistí, aby řídicí struktura a příslušná provozní struktura (příslušné provozní struktury) splňovaly požadavky podle čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a), b) a d) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a čl. 13 odst. 3 tohoto nařízení.
3. Dříve než Komise svěří úkoly související s plněním rozpočtu v rámci pomoci z NPP II, přezkoumá žádost uvedenou v odstavci 1 a struktury a orgány zřízené podle článku 7 a za účelem hodnocení ex ante podle čl. 61 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 získá doklady o splnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) až d) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v čl. 13 odst. 3 tohoto nařízení.
Při svěřování úkolů souvisejících s plněním rozpočtu v rámci pomoci z NPP II se Komise může opírat o hodnocení ex ante provedené v souvislosti s dřívější dohodou o financování s příjemcem NPP II nebo o hodnocení ex ante provedené v souvislosti se svěřením řídicích pravomocí, o němž bylo rozhodnuto podle nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (7). Komise požaduje dodatečné doklady, pokud v těchto hodnoceních nejsou zachyceny všechny požadavky.
4. Vnitrostátní schvalující osoba monitoruje, zda řídicí struktura a provozní struktura (struktury) průběžně plní požadavky uvedené v odstavci 2. V případě neplnění těchto požadavků vnitrostátní schvalující osoba neprodleně informuje Komisi a přijme veškerá vhodná ochranná opatření týkající se provedených plateb nebo podepsaných smluv.
5. Komise monitoruje dodržování souladu s čl. 60 odst. 2 a 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012; není-li plnění požadavků zajištěno, může kdykoli přijmout vhodná nápravná opatření, včetně pozastavení nebo ukončení částí dohody o financování.
HLAVA III
FINANČNÍ ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Finanční příspěvek Unie
Článek 15
Způsobilost výdajů
1. Před uzavřením příslušné dohody o financování podle článku 13 nejsou podepsané smlouvy a jejich dodatky, vzniklé výdaje a platby provedené příjemcem NPP II způsobilé pro financování podle nařízení (EU) č. 231/2014.
2. V rámci nařízení (EU) č. 231/2014 nejsou způsobilé pro financování tyto výdaje:
a)
nákup pozemků a stávajících budov, kromě případů, kdy je tento nákup v rozhodnutí o financování řádně odůvodněn povahou operace;
b)
další výdaje uvedené v odvětvových dohodách nebo dohodách o financování.
KAPITOLA II
Pravidla týkající se nepřímého řízení ze strany příjemce NPP II
Článek 16
Oznamování podezření z podvodů a jiných nesrovnalostí
Příjemce NPP II neprodleně oznámí Komisi podezření z podvodů nebo jiné nesrovnalosti, které se staly předmětem prvotního odhalení ve správním nebo soudním řízení, a průběžně ji informuje o vývoji správních a právních řízení. Oznámení se podávají elektronicky pomocí modulu, který k tomuto účelu poskytla Komise.
Článek 17
Finanční opravy
1. Aby bylo zajištěno využívání finančních prostředků z NPP II v souladu s platnými pravidly, uplatňuje Komise mechanismy finančních oprav.
2. Finanční oprava může být provedena na základě:
a)
zjištění určité chyby, nesrovnalosti nebo podvodu;
b)
zjištění nedostatku v řídicích a kontrolních systémech příjemce NPP II.
3. Komise uplatňuje finanční opravy na základě zjištění neoprávněně vydaných částek a na základě finančního dopadu na rozpočet. Pokud tyto částky nelze zjistit přesně, aby mohly být provedeny jednotlivé opravy, může Komise použít paušální opravy nebo opravy na základě extrapolace závěrů.
4. Finanční opravy se případně provedou kompenzací.
5. Při rozhodování o výši opravy Komise zohlední povahu a závažnost určité chyby nebo nesrovnalosti a/nebo rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
HLAVA IV
MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV
KAPITOLA I
Monitorování
Článek 18
Monitorovací výbor NPP
1. Komise a příjemce NPP II zřídí nejpozději do šesti měsíců po vstupu první dohody o financování v platnost monitorovací výbor NPP.
2. Monitorovací výbor NPP zkoumá celkovou účinnost, účelnost, kvalitu, soudržnost, koordinaci a řádnost provádění všech opatření, pokud jde o plnění jejich cílů. Za tímto účelem případně vychází z informací poskytnutých odvětvovými monitorovacími výbory. Kdykoli je třeba, může doporučit nápravná opatření.
3. Monitorovací výbor NPP se skládá ze zástupců Komise, národního koordinátora NPP a dalších příslušných vnitrostátních orgánů a subjektů příjemce NPP II a případně mezinárodních organizací, včetně mezinárodních finančních institucí a dalších zúčastněných stran, jako je občanská společnost a soukromý sektor.
4. Zasedání monitorovacího výboru NPP společně řídí zástupce Komise a národní koordinátor NPP.
5. Monitorovací výbor NPP přijme svůj jednací řád.
6. Monitorovací výbor NPP se schází nejméně jednou ročně. Z iniciativy Komise nebo příjemce NPP II mohou být svolána ad hoc zasedání, zejména na tematickém základě.
Článek 19
Odvětvové monitorovací výbory
1. V rámci nepřímého řízení ze strany příjemců NPP II zřídí příjemci NPP II nejpozději do šesti měsíců po vstupu první dohody o financování v platnost podle oblasti politiky nebo podle programu odvětvové monitorovací výbory, které se vztahují k příslušné oblasti politiky nebo příslušnému programu. Pokud je to vhodné, mohou být odvětvové monitorovací výbory zřizovány ad hoc v rámci jiných metod provádění.
2. Každý odvětvový monitorovací výbor zkoumá účinnost, účelnost, kvalitu, soudržnost, koordinaci a řádnost provádění opatření v dané oblasti politiky nebo programu a jejich soulad s příslušnými odvětvovými strategiemi. Měří pokrok v souvislosti s dosahováním cílů opatření a jejich očekávaných výstupů, výsledků a dopadu pomocí ukazatelů ve vztahu k výchozí situaci, jakož i pokroku v souvislosti s finančním plněním. Odvětvový monitorovací výbor podává monitorovacímu výboru NPP zprávy a může navrhovat nápravná opatření, aby se zajistilo dosahování cílů opatření a zvýšila účinnost, účelnost, dopad a udržitelnost poskytované pomoci.
3. V odvětvovém monitorovacím výboru jsou zastoupeny příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, další zúčastněné strany, jako jsou hospodářští, sociální a environmentální partneři a případně mezinárodní organizace, včetně mezinárodních finančních institucí a občanské společnosti. Práce výboru se účastní i Komise. Zasedáním odvětvového monitorovacího výboru předsedá vyšší zástupce příjemce NPP II. V závislosti na oblasti politiky nebo programu může Komise zasedáním výboru spolupředsedat.
4. Každý odvětvový monitorovací výbor přijme svůj jednací řád.
5. Odvětvový monitorovací výbor zasedá alespoň dvakrát ročně. Svolávána mohou být rovněž ad hoc zasedání.
Článek 20
Další monitorovací činnosti
V případě potřeby mohou být zřízeny další platformy pro monitorování. O jejich činnostech je informován monitorovací výbor NPP.
KAPITOLA II
Hodnocení
Článek 21
Zásady
1. Podle čl. 30 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 podléhá pomoc z NPP II hodnocením, jejichž cílem je zlepšení jejího významu, její soudržnosti, kvality, účinnosti, účelnosti, přidané hodnoty Unie, ucelenosti a synergie s příslušným politickým dialogem.
2. Hodnocení se mohou provádět na politické, strategické, tematické, odvětvové, programové a provozní úrovni, jakož i na úrovni země či regionu.
3. Výsledky hodnocení jsou zohledňovány monitorovacím výborem NPP a odvětvovými monitorovacími výbory.
Článek 22
Hodnocení prováděná příjemcem NPP II v rámci nepřímého řízení
1. Příjemce NPP II, jenž byl v rámci pomoci z NPP pověřen úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, odpovídá za provádění hodnocení programů, které řídí.
2. Příjemce NPP II vypracuje plán hodnocení s hodnotícími činnostmi, které hodlá uskutečnit v různých fázích provádění.
KAPITOLA III
Podávání zpráv
Článek 23
Výroční zprávy příjemců NPP II o provádění pomoci z NPP II v rámci nepřímého řízení
1. Do 15. února následujícího rozpočtového roku předloží příjemce NPP II Komisi v souladu s čl. 60 odst. 5 prvním pododstavcem písm. a) až c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012:
a)
výroční zprávu o plnění svěřených úkolů;
b)
výroční finanční výkazy nebo účetní závěrky na akruální bázi, jak jsou stanoveny v dohodě o financování, vypracované pro výdaje vynaložené při plnění svěřených úkolů;
c)
výroční prohlášení řídicího subjektu podle čl. 9 odst. 4;
d)
souhrn zpráv o auditu a kontrolách provedených řídicí strukturou, které představují spolehlivý základ prohlášení řídicího subjektu. Tento souhrn obsahuje rozbor povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatá či plánovaná nápravná opatření, jakož i opatření přijatá v návaznosti na zprávy předložené auditním orgánem.
2. Do 15. března následujícího rozpočtového roku předloží příjemce NPP II Komisi výrok auditora v souladu s čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Na konci provádění jednotlivých programů předloží příjemce NPP II závěrečnou zprávu, která zahrnuje celé období provádění a může obsahovat poslední výroční zprávu.
4. V závislosti na opatření či programu, za něž odpovídá, může být od provozní struktury požadováno, aby vypracovala souhrnnou výroční zprávu, která by zahrnovala celý rozpočtový rok a kterou by národní koordinátor NPP po přezkoumání odpovědným odvětvovým monitorovacím výborem předložil Komisi.
HLAVA V
TRANSPARENTNOST A ZVIDITELNĚNÍ
Článek 24
Informace, zveřejňování a transparentnost
1. Každý aktér provádějící pomoc z NPP II podle čl. 58 odst. 1 písm. a) až c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 splňuje požadavky ohledně informací, zveřejňování a transparentnosti podle čl. 35 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a zajistí přiměřené zviditelnění akcí.
2. V případě nepřímého řízení příjemcem NPP II jsou za zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků Unie podle článků 21 a 22 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 odpovědné provozní struktury. Provozní struktury zajistí, aby byl příjemce informován, že bude uveden ve zveřejněném seznamu příjemců. Veškeré osobní údaje obsažené v tomto seznamu se zpracovávají podle požadavků nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Strategické dokumenty pro jednotlivé země nebo více zemí a veškeré jejich revize, jakož i programy, se pokud možno předkládají jako veřejné dokumenty přístupné široké veřejnosti a občanské společnosti.
Článek 25
Zviditelnění a komunikace
1. Komise a příjemce NPP II se dohodnou, že předloží důsledný plán komunikačních činností a že budou aktivně podporovat zveřejňování informací o pomoci z NPP II u příjemce NPP II.
2. Příjemce NPP II informuje o svých činnostech k zajištění zviditelnění a komunikace monitorovací výbor NPP a odvětvové monitorovací výbory.
HLAVA VI
PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 26
Definice
1. Pro účely této hlavy se rozumí:
a)
„operací“ projekt, smlouva, opatření nebo skupina projektů, které byly vybrány společným monitorovacím výborem nebo veřejným zadavatelem dotyčného programu nebo z jeho pověření a které přispívají k dosažení cílů prioritní osy nebo prioritních os, k níž/k nimž se vztahují, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a), nebo cílů tematické priority nebo tematických priorit, k níž/k nimž se vztahují, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) nebo c);
b)
„příjemcem“ veřejný nebo soukromý subjekt odpovědný za zahájení nebo za zahájení a provádění operací; v souvislosti s režimy státní podpory (jak je definováno v čl. 2 odst. 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (8)) se v případě programů přeshraniční spolupráce se zapojením členských států výrazem „příjemce“ rozumí subjekt, který dostává podporu.
2. Pojmy „výdaje z veřejných zdrojů“, „programování“, „dohoda o partnerství“ a „doklad“ se pro účely kapitol I a II této hlavy, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce s členskými státy, použijí v souladu s definicemi podle článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 27
Forma pomoci
Pomoc se poskytuje v jedné z následujících forem přeshraniční spolupráce:
a)
přeshraniční spolupráce mezi jedním nebo několika členskými státy a jedním nebo několika příjemci NPP II podle kapitoly II;
b)
přeshraniční spolupráce mezi dvěma nebo několika příjemci NPP II podle kapitoly III;
c)
přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II a zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství, podle kapitoly III.
Článek 28
Intenzita podpory a výše pomoci z NPP II
1. V rozhodnutí Komise o přijetí programu přeshraniční spolupráce se pro formy spolupráce uvedené v článku 27 stanoví míra spolufinancování a maximální výše pomoci z NPP II na základě:
a)
celkových způsobilých výdajů, včetně výdajů z veřejných a soukromých zdrojů; nebo
b)
způsobilých výdajů z veřejných zdrojů.
2. Pro programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a) nesmí být míra spolufinancování Unie na úrovni jednotlivých prioritních os programu přeshraniční spolupráce podle čl. 34 odst. 2 nižší než 20 % a nesmí překračovat 85 % způsobilých výdajů.
3. U programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) a c) nesmí být míra spolufinancování Unie na úrovni jednotlivých tematických priorit nižší než 20 % a nesmí překračovat 85 % způsobilých výdajů. Pokud jde o technickou pomoc, činí míra spolufinancování 100 %.
Článek 29
Tematické priority a soustředění pomoci z NPP II
1. Tematické priority pomoci z NPP II jsou priority definované v příloze III nařízení (EU) č. 231/2014.
2. Pro každý program přeshraniční spolupráce se vyberou nejvýše 4 tematické priority.
Článek 30
Zeměpisné pokrytí
Seznam způsobilých regionů je zahrnut do příslušného programu přeshraniční spolupráce; způsobilé tedy jsou:
a)
u programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a) regiony úrovně 3 klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) nebo, neexistuje-li klasifikace NUTS, srovnatelné oblasti podél pozemních hranic nebo podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny maximálně 150 kilometrů, aniž jsou dotčeny potenciální úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity přeshraničních programů zřízených na programové období 2007-2013;
b)
u programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) a c) se způsobilé regiony v případě potřeby stanoví v příslušných programech přeshraniční spolupráce.
Článek 31
Příprava, hodnocení, schvalování a úprava programů přeshraniční spolupráce
1. Tematické priority pro jednotlivé programy přeshraniční spolupráce určí zúčastněné země pro každou hranici nebo skupinu hranic na základě tematických priorit podle přílohy III nařízení (EU) č. 231/2014.
2. Komise zhodnotí soulad programů přeshraniční spolupráce s tímto nařízením, jejich skutečný přínos k vybraným tematickým prioritám podle přílohy III nařízení (EU) č. 231/2014 a také, pokud jde o zúčastněné členské státy, k příslušné dohodě o partnerství.
3. Komise vyjádří své připomínky do tří měsíců ode dne předložení programu přeshraniční spolupráce. Zúčastněné země poskytnou Komisi veškeré potřebné doplňující informace a případně návrh programu přeshraniční spolupráce přepracují.
4. Pokud Komise program přeshraniční spolupráce po jeho formálním předložení schválí, musí zajistit, aby byly všechny její připomínky přiměřeně zohledněny.
5. Žádosti o změnu programů přeshraniční spolupráce předložené zúčastněnými zeměmi musí být řádně odůvodněné a zejména v nich musí být uveden očekávaný dopad změn na dosahování cílů stanovených v programu. K těmto žádostem musí být přiložen revidovaný program. Na změny programů přeshraniční spolupráce se použijí odstavce 2 a 3.
Článek 32
Technická pomoc
1. U každého programu přeshraniční spolupráce se počítá se zvláštním rozpočtovým přídělem na operace technické pomoci, mimo jiné na přípravu, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikaci, vytváření sítí, řešení stížností, činnosti v oblasti kontroly a auditu v souvislosti s prováděním programu a činnosti k posílení správní kapacity pro provádění programu. Zúčastněné země mohou pomoc z NPP II využívat rovněž na podporu opatření ke snížení administrativní zátěže pro příjemce, a to i prostřednictvím systémů pro elektronickou výměnu dat, a opatření ke zvýšení způsobilosti orgánů zúčastněných zemí a příjemců spravovat a využívat pomoc z NPP II a k vzájemné výměně osvědčených postupů. Tato opatření se mohou týkat předchozích i následujících programových období.
2. Odchylně od čl. 15 odst. 1 mohou být výdaje na technickou pomoc na podporu přípravy programu přeshraniční spolupráce a při zřizování řídicích a kontrolních systémů způsobilé již přede dnem přijetí rozhodnutí Komise o schválení programu přeshraniční spolupráce, avšak nikoli před 1. lednem 2014.
KAPITOLA II
Přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a příjemci NPP II
Článek 33
Použitelná ustanovení
1. Pro členský stát, který se účastní programu přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly, zejména pokud je v tomto členském státě sídlo řídicího orgánu, platí pravidla použitelná v souladu s touto kapitolou pro cíl Evropská územní spolupráce podle nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (9). Pokud tato pravidla odkazují na evropské strukturální a investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, má se za to, že se pro účely této kapitoly vztahují i na pomoc z NPP II.
2. Aniž by byly dotčeny odůvodněné odchylky stanovené v příslušné dohodě o financování, použijí se pro příjemce NPP II, kteří se účastní programu přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly, pravidla použitelná pro Evropskou územní spolupráci v souladu s touto kapitolou.
Článek 34
Programování
1. Programy přeshraniční spolupráce se vypracovávají v souladu se zásadou o partnerství stanovenou v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s čl. 8 odst. 2 až 4, 7, 9 a 10 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Programy přeshraniční spolupráce sestávají z prioritních os. Aniž je dotčen článek 32, prioritní osy odpovídají tematickým prioritám uvedeným v článku 29. V rámci prioritní osy, tam, kde je to vhodné, a s cílem zvýšit její dopad a účinnost prostřednictvím jednotného integrovaného přístupu, mohou být doplněny prvky dalších tematických priorit.
3. V rámci programů přeshraniční spolupráce se mohou provádět opatření komunitně vedeného místního rozvoje ve smyslu článků 32 až 35 nařízení (EU) č. 1303/2013, společných akčních plánů ve smyslu článků 104 až 109 uvedeného nařízení a integrovaných územních investic ve smyslu článku 36 uvedeného nařízení, přičemž se zohlední základní zásady těchto nástrojů a články 9 až 11 nařízení (EU) č. 1299/2013. Komise a zúčastněné země dohodnou pro každý program přeshraniční spolupráce zvláštní pravidla a podmínky.
4. Programy přeshraniční spolupráce Komisi předkládá elektronicky členský stát, v němž má řídicí orgán programu sídlo.
5. Evropská investiční banka (EIB) se může na žádost zúčastněných zemí podílet na přípravách operací, jakož i na činnostech souvisejících s přípravou operací, zejména v případě velkých projektů.
Komise může před přijetím programů přeshraniční spolupráce EIB konzultovat.
Článek 35
Technická pomoc
Částka pomoci z NPP II, která má být přidělena na technickou pomoc, je omezena na 10 % celkové částky přidělené na program přeshraniční spolupráce, avšak není nižší než 1 500 000 EUR.
Článek 36
Způsob provádění a určení orgánů odpovědných za program
1. Programy přeshraniční spolupráce podle této kapitoly se provádějí v rámci sdíleného řízení. Z toho vyplývá, že za řízení a kontrolu programů odpovídají členské státy a Komise v souladu se svými příslušnými odpovědnostmi stanovenými zejména v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v tomto nařízení.
Na členský stát, v němž má sídlo řídicí orgán, se použijí články 73 a 74 nařízení (EU) č. 1303/2013 týkající se odpovědnosti členských států v rámci sdíleného řízení.
Pokud jde o pravomoci a odpovědnosti Komise v rámci sdíleného řízení, použije se článek 75 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Státy, které se účastní programu přeshraniční spolupráce, určí pro účely čl. 123 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 jediný řídicí orgán; pro účely čl. 123 odst. 2 uvedeného nařízení jediný certifikační orgán; a pro účely čl. 123 odst. 4 uvedeného nařízení jediný auditní orgán.
3. Řídicí orgán a auditní orgán mají sídlo ve stejném členském státě. Země účastnící se programu přeshraniční spolupráce mohou určit jediný řídicí orgán, který bude plnit úkoly certifikačního orgánu.
Postup pro určení řídicího orgánu a případně certifikačního orgánu stanovený v článku 124 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí členský stát, ve kterém se daný orgán nachází.
Určeními stanovenými v tomto článku není dotčeno rozdělení závazků v souvislosti s uplatňováním finančních oprav mezi zúčastněnými zeměmi tak, jak je uvedeno v programu přeshraniční spolupráce.
Článek 37
Funkce orgánů odpovědných za program
1. Pokud jde o funkce řídicího orgánu, použije se článek 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 23 odst. 1, 2, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Pokud jde o funkce certifikačního orgánu, použije se článek 126 nařízení (EU) č. 1303/2013 a článek 24 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Certifikační orgán obdrží platby uskutečněné Komisí a zpravidla poskytuje platby hlavnímu příjemci v souladu s článkem 132 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o funkce auditního orgánu, použije se článek 127 nařízení (EU) č. 1303/2013 a článek 25 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 38
Společný monitorovací výbor
1. Zúčastněné země zřídí společný monitorovací výbor (dále jen "výbor") do tří měsíců ode dne, kdy je členskému státu oznámeno rozhodnutí o schválení programu přeshraniční spolupráce.
2. Výbor se skládá ze zástupců Komise, národního koordinátora NPP a dalších příslušných vnitrostátních orgánů a subjektů příjemce NPP II, zúčastněného členského státu (zúčastněných členských států) a případně mezinárodních finančních institucí a dalších zúčastněných stran, včetně organizací občanské společnosti a soukromého sektoru.
3. Výboru předsedá zástupce jedné ze zúčastněných zemí nebo řídicího orgánu.
4. Komise se účastní práce výboru jako poradce.
5. Pokud na program přispívá EIB, může se účastnit práce výboru jako poradce.
6. Výbor posoudí celkovou účinnost, kvalitu a soudržnost provádění všech opatření přijatých za účelem plnění cílů stanovených v programu přeshraniční spolupráce, dohodách o financování a v příslušném strategickém dokumentu (příslušných strategických dokumentech). Kdykoli je třeba, může doporučit nápravná opatření.
Pokud jde o jeho funkce, použijí se články 49 a 110 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Výbor a řídicí orgán provádějí monitorování se zřetelem k ukazatelům stanoveným v příslušném programu přeshraniční spolupráce v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1299/2013.
7. Výbor přijme svůj jednací řád.
8. Výbor zasedá alespoň jednou ročně. Z iniciativy jedné ze zúčastněných zemí nebo Komise mohou být svolána další zasedání, zejména na tematickém základě.
Článek 39
Výběr operací
1. Operace v rámci programů přeshraniční spolupráce vybírá společný monitorovací výbor.
Výbor může pro výběr operací ustavit řídicí výbor jednající z jeho pověření.
2. Vybrané operace zahrnují příjemce nejméně ze dvou zúčastněných zemí, přičemž alespoň jeden je z členského státu. Operace může proběhnout v jediné zúčastněné zemi za předpokladu, že se prokáží přeshraniční dopady a přínosy.
3. Příjemci spolupracují na rozvoji a uskutečňování operací. Kromě toho spolupracují buď při zajišťování zaměstnanců, nebo při financování operací.
Článek 40
Příjemci
1. Existují-li v programu přeshraniční spolupráce pro jednu operaci dva nebo více příjemců, určí všichni příjemci jednoho ze svých řad hlavním příjemcem.
2. Hlavní příjemce vykonává tyto úkoly:
a)
stanoví ujednání s ostatními příjemci v dohodě, která obsahuje ustanovení, jež mimo jiné zaručují řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na operaci, včetně mechanismů pro navrácení neoprávněně vyplacených částek;
b)
přebírá odpovědnost za zajištění uskutečnění celé operace;
c)
zajistí, aby výdaje předkládané všemi příjemci vznikly při uskutečňování operace a odpovídaly činnostem dohodnutým mezi všemi příjemci a aby byly v souladu s dokumentem předloženým řídicím orgánem v souladu s odstavcem 6;
d)
zajistí, aby výdaje předkládané ostatními příjemci byly ověřeny kontrolorem (kontrolory), pokud toto ověření neprovádí řídicí orgán podle čl. 23 odst. 1 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Není-li v ujednáních podle odst. 2 písm. a) stanoveno jinak, hlavní příjemce zajistí, aby ostatní příjemci obdrželi celkovou částku podpory z veřejných zdrojů co nejrychleji a v plné výši. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by snížily tyto částky určené ostatním příjemcům.
4. Hlavní nebo jediný příjemce má sídlo v zúčastněné zemi.
5. Bez ohledu na čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení může evropské seskupení pro územní spolupráci zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (10) nebo jiný právní subjekt zřízený podle zákonů jedné ze zúčastněných zemí jako jediný příjemce požádat o operaci za předpokladu, že je tvořen orgány veřejné moci a subjekty alespoň ze dvou zúčastněných zemí.
6. Řídicí orgán poskytne hlavnímu nebo jedinému příjemci u každé operace dokument, který stanoví podmínky podpory operace, včetně zvláštních požadavků, jež se týkají produktů či služeb, které mají být v rámci operace dodány, finančního plánu a lhůty pro provedení.
Článek 41
Hodnocení
1. Hodnocení provádějí interní nebo externí odborníci, kteří jsou funkčně nezávislí na orgánech, které jsou odpovědné za provádění programu. Všechna hodnocení se zveřejňují.
2. Zúčastněné země provedou společně předběžné hodnocení v souladu s článkem 55 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o hodnocení během programového období, použije se článek 56 nařízení (EU) č. 1303/2013.
4. Pokud jde o následné hodnocení, použije se článek 57 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 42
Podávání zpráv, poskytování informací a komunikace
1. Pokud jde o zprávy o provádění, použije se článek 14 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Výroční jednání o přezkumu se koná v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Do 31. ledna, 31. července a 31. října každého roku předá řídicí orgán Komisi pro účely monitorování elektronicky tyto údaje za každý přeshraniční program a každou prioritní osu:
a)
celkové a způsobilé náklady z veřejných zdrojů na všechny operace a počet operací vybraných k poskytnutí podpory;
b)
celkovou výši způsobilých výdajů, jež příjemci vykázali řídicímu orgánu.
Kromě toho musí předání učiněné do 31. ledna obsahovat údaje uvedené v písm. a) a b) rozčleněné podle kategorií intervence. Toto předání se považuje za splnění požadavku na předložení finančních údajů podle čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Převody, které mají být provedeny do 31. ledna a 31. července, musí být doprovázeny odhadem částky, na kterou hodlá řídicí orgán podat žádosti o platby pro běžný rozpočtový rok a následující rozpočtový rok.
Datum uzávěrky pro údaje předkládané podle tohoto odstavce se stanoví na konec měsíce předcházejícího měsíci jejich předložení.
4. Řídicí orgán koordinuje úkoly spojené s požadavky na informace, zveřejňování a transparentnost podle čl. 24 odst. 1 a 3 tohoto nařízení.
Odchylně od článku 25 tohoto nařízení je za informační a komunikační činnost odpovědný řídicí orgán, jak je stanoveno v článcích 115 a 116 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 43
Způsobilost a trvání
1. Odchylně od čl. 15 odst. 1 tohoto nařízení jsou výdaje v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci způsobilé:
a)
jestliže vznikly příjemci z členského státu a byly uhrazeny v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2022; nebo
b)
jestliže vznikly příjemci od příjemce NPP II a byly uhrazeny po předložení programu přeshraniční spolupráce.
2. Kromě pravidel uvedených v čl. 15 odst. 2 tohoto nařízení se v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci nepodporují:
a)
úroky z dlužných částek;
b)
daň z přidané hodnoty (DPH), kromě případů, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů neodečitatelná;
c)
vyřazování jaderných elektráren z provozu a jejich výstavba;
d)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, na něž se vztahuje příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (11);
e)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
f)
podniky v nesnázích podle definice v pravidlech státní podpory Unie;
g)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Odchylně od čl. 15 odst. 2 tohoto nařízení jsou výdaje na nákup nezastavěných a zastavěných pozemků za částku až do výše 10 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci způsobilé pro financování v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci. Pro opuštěné plochy a plochy dříve využívané k průmyslovým účelům, které zahrnují budovy, se tento limit zvyšuje na 15 %. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze pro operace týkající se zachování životního prostředí tento limit zvýšit nad dříve uvedené procentní hodnoty.
3. Pro poskytnutí pomoci z NPP II nelze vybírat operace, pokud byly fyzicky dokončeny nebo plně provedeny dříve, než příjemce předloží řídicímu orgánu žádost o financování v rámci programu přeshraniční spolupráce, a to bez ohledu na to, zda příjemce provedl všechny související platby, či nikoli.
4. Pokud jde o granty, použije se článek 61, čl. 65 odst. 4 a 6 až 9 a 11, články 66 až 68, čl. 69 odst. 1 a 2 a článek 71 nařízení (EU) č. 1303/2013.
5. Jako doplněk k čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení stanoví dohody o financování pro programy přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly hierarchii pravidel způsobilosti platných pro příslušné programy přeshraniční spolupráce v souladu se zásadami stanovenými v článku 18 nařízení (EU) č. 1299/2013.
6. Pokud jde o náklady na zaměstnance, použije se rovněž článek 19 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 44
Způsobilost v závislosti na lokalitě
1. Operace, na které se vztahují výjimky uvedené v odstavcích 2 a 3, se provádějí v programové oblasti zahrnující část území zúčastněných zemí podle definice v příslušném programu přeshraniční spolupráce (dále jen „programová oblast“).
2. Řídicí orgán může souhlasit, že se celá operace nebo její část bude provádět mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
operace je ve prospěch programové oblasti;
b)
celková částka přidělená v rámci programu přeshraniční spolupráce na operace mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % podpory ze strany Unie na úrovni programu;
c)
povinnosti řídicího a auditního orgánu v souvislosti s řízením, kontrolou a auditem, které souvisejí s operací, plní orgány programu přeshraniční spolupráce nebo uzavřou dohody s orgány v členském státě nebo třetí zemi, v nichž je operace uskutečňována.
3. Výdaje v souvislosti s operacemi, které se týkají technické pomoci, propagačních činností a budování kapacit, mohou vzniknout mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny podmínky v odst. 2 písm. a) a c).
Článek 45
Zadávání veřejných zakázek
1. V případě zadávání zakázek na služby, dodávky nebo stavební práce ze strany příjemců se zadávací řízení řídí ustanoveními části druhé hlavy IV kapitoly 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a části druhé hlavy II kapitoly 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, která platí v celé programové oblasti, jak na území členského státu, tak na území příjemce/příjemců NPP II.
2. V případě zadávání zakázek na služby, dodávky nebo stavební práce ze strany řídicího orgánu v rámci zvláštního rozpočtového přídělu na operace technické pomoci může řídicí orgán použít buď zadávací řízení uvedené v odstavci 1 nebo příslušné postupy podle vnitrostátního práva.
Článek 46
Finanční řízení, zrušení závazku, kontrola a schvalování účetních závěrek, uzavírání a finanční opravy
1. Pokud jde o rozpočtové závazky, použije se článek 76 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pokud jde o platby, použijí se články 77 až 80, 82 až 83, 129 až 132, 134 až 135 a 142 nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud jde o platby na jediný účet, použije se dále čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) č. 1299/2013. Pokud jde o použití eura, použije se článek 28 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Pokud jde o předběžné financování, Komise, jakmile přijme rozhodnutí o přijetí programu přeshraniční spolupráce, vyplatí jedinou předběžnou platbu.
Předběžná platba činí 50 % částky prvních tří rozpočtových závazků v rámci programu.
Předběžná platba může být případně provedena ve dvou splátkách podle rozpočtových potřeb.
Celková částka převedená v rámci předběžného financování je vrácena Komisi, jestliže jí není do dvaceti čtyř měsíců ode dne, kdy vyplatila první splátku předběžného financování, zaslána žádost o platby v rámci programu přeshraniční spolupráce.
4. Pokud jde o zrušení závazku, použijí se články 86 až 88 a 136 nařízení (EU) č. 1303/2013.
5. Pokud jde o kontrolu a schválení účetní závěrky, jakož i o uzavírání, použijí se články 84 a 137 až 141 nařízení (EU) č. 1303/2013.
6. Pokud jde o finanční opravy a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, použije se článek 85, čl. 122 odst. 2 a články 143 až 147 nařízení (EU) č. 1303/2013. Použije se rovněž čl. 27 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 47
Systémy řízení a kontroly a audit
1. Pokud jde o obecné zásady systémů řízení a kontroly, použije se článek 72 a čl. 122 odst. 1 a 3 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pokud jde o spolupráci Komise s auditními orgány, použije se článek 128 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o přiměřenou kontrolu programů přeshraniční spolupráce, použije se článek 148 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 48
Přerušení programů přeshraniční spolupráce
1. Pokud žádný ze zúčastněných příjemců NPP II do konce roku následujícího po roce přijetí programu neuzavřel dohodu o financování, Komise program přeshraniční spolupráce ukončí.
Již přidělené roční splátky z Evropského fondu pro regionální rozvoj budou i nadále k dispozici během své obvyklé doby platnosti, bude však možné je využít pouze na činnosti, které se budou provádět výhradně v příslušných členských státech a na které byly uzavřeny smlouvy před rozhodnutím Komise o ukončení programu. Řídicí orgán předloží do tří měsíců od uzavření smluv závěrečnou zprávu Komisi, která postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Pokud program přeshraniční spolupráce nemůže být proveden z důvodu problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnout o ukončení programu před předpokládaným koncem období jeho provádění.
Je-li program ukončen, řídicí orgán předloží do šesti měsíců po rozhodnutí Komise závěrečnou zprávu. Po vyúčtování předchozího předběžného financování vyplatí Komise konečný zůstatek, případně vydá konečný inkasní příkaz. Komise rovněž uvolní zbývající zůstatky příslušných závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částek přidělených na program podle rozsahu programu v souladu s čl. 31 odst. 5.
3. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se nepřidělená podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající ročním splátkám dosud nevyčleněným nebo ročním splátkám vyčleněným a zrušeným celkově nebo částečně ve stejném rozpočtovém roce, které nebyly opětovně přiděleny jinému programu stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na vnitřní programy přeshraniční spolupráce v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Pomoc z NPP II odpovídající ročním splátkám dosud nevyčleněným nebo ročním splátkám vyčleněným a zrušeným celkově nebo částečně ve stejném rozpočtovém roce se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých pro pomoc z NPP II.
KAPITOLA III
Přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II nebo příjemci NPP II a zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství
Článek 49
Programování
1. Programy přeshraniční spolupráce se vypracovávají podle vzorového programu Komise, zúčastněné země je připravují společně a předkládají je Komisi elektronicky.
2. Program přeshraniční spolupráce sestává z tematických priorit podle článku 29.
Článek 50
Technická pomoc
Částka pomoci z NPP II, která má být přidělena na technickou pomoc, je omezena na 10 % celkové částky přidělené na program přeshraniční spolupráce.
Článek 51
Způsoby provádění
1. Programy přeshraniční spolupráce uvedené v čl. 27 písm. b) a c) se provádějí v rámci přímého nebo nepřímého řízení.
2. Programy přeshraniční spolupráce jsou řízeny jedním veřejným zadavatelem, jenž je určen v prováděcím rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje příslušný program přeshraniční spolupráce.
Článek 52
Struktury a orgány
1. Na řízení programů přeshraniční spolupráce u příjemců NPP II se podílejí tyto struktury:
a)
národní koordinátoři NPP zemí, které se účastní programu přeshraniční spolupráce, jak je uvedeno v článku 4, a případně koordinátoři pro územní spolupráci;
b)
vnitrostátní schvalující osoba a řídicí struktura (jak je uvedeno v článku 7) zúčastněného příjemce NPP II, kde se veřejný zadavatel nachází v případě, že je přeshraniční program prováděn formou nepřímého řízení;
c)
provozní struktury ve všech zúčastněných zemích při tvorbě programů a při provádění příslušného programu přeshraniční spolupráce úzce spolupracují. V případě nepřímého řízení provozní struktury zahrnují veřejného zadavatele;
d)
auditní orgán uvedený v čl. 7 odst. 3, pokud je přeshraniční program prováděn formou nepřímého řízení. Pokud tento orgán není oprávněn vykonávat funkce uvedené v článku 12, napomáhá mu skupina auditorů složená ze zástupců každé země, která se účastní programu přeshraniční spolupráce.
2. Příjemci NPP II a země, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství a které se účastní programu přeshraniční spolupráce, zřídí společný monitorovací výbor, který plní rovněž úlohu odvětvového monitorovací výboru uvedeného v článku 19.
3. Zřídí se společný technický sekretariát, který podporuje Komisi, provozní struktury a společný monitorovací výbor.
4. Úkoly a povinnosti těchto struktur se stanoví v rámcové dohodě uvedené v článku 5.
5. V rámci nepřímého řízení uzavřou zúčastněné země dvoustrannou dohodu, v níž stanoví své konkrétní odpovědnosti při provádění příslušného programu přeshraniční spolupráce. Minimální požadavky pro tuto dvoustrannou dohodu se stanoví v rámcové dohodě uvedené v článku 5.
Článek 53
Výběr operací
1. Operace vybrané v rámci programu přeshraniční spolupráce musí mít jasné přeshraniční dopady a přínosy.
2. Operace v rámci programů přeshraniční spolupráce vybírá veřejný zadavatel na základě výzev k předkládání návrhů týkajících se celé způsobilé oblasti.
3. Zúčastněné země mohou rovněž určit operace mimo rámec výzev k předkládání návrhů. V takovém případě jsou operace výslovně zmíněny v programu přeshraniční spolupráce podle článku 49.
4. Operací vybraných pro přeshraniční spolupráci se účastní příjemci nejméně ze dvou zúčastněných zemí. Příjemci spolupracují na rozvoji a uskutečňování operací. Kromě toho spolupracují buď při zajišťování zaměstnanců nebo při financování operací, nebo při obojím.
5. Operace může proběhnout v jediné zúčastněné zemi za předpokladu, že se prokáží přeshraniční dopady a přínosy.
Článek 54
Příjemci
1. U programů přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. b) jsou příjemci usazeni na území příjemce NPP II. U programů přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. c) jsou příjemci usazeni na území příjemce NPP II nebo v zemi, na kterou se vztahuje evropský nástroj sousedství.
2. Všichni příjemci určí jednoho z příjemců účastnících se dané operace hlavním příjemcem.
3. Hlavní příjemce přebírá odpovědnost za zajištění finančního provádění celé operace, monitoruje, zda je operace prováděna v souladu s podmínkami stanovenými ve smlouvě, a stanoví ujednání s ostatními příjemci za účelem zaručení řádného finančního řízení prostředků přidělených na operaci, včetně mechanismů pro navrácení neoprávněně vyplacených částek.
HLAVA VII
Zemědělství a rozvoj venkova
Článek 55
Zvláštní ustanovení o programech rozvoje venkova
1. Jako součást oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“ se programy rozvoje venkova vypracovávají na celostátní úrovni, připravují je příslušné orgány určené příjemcem NPP II a po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami se předkládají Komisi.
2. Příjemci NPP II provádějí programy rozvoje venkova na základě nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a z těchto programů se financují vybrané typy opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (12).
3. Provozní struktura, která se zřídí podle článku 10, se v případě programů rozvoje venkova skládá z těchto samostatných, úzce spolupracujících orgánů:
a)
z řídicího orgánu, který je veřejným subjektem působícím na celostátní úrovni odpovědným za přípravu a provádění programů, včetně výběru opatření a zveřejňování, koordinace, hodnocení, monitorování a podávání zpráv o příslušném programu, a který je řízen vyšším úředníkem s výlučnými pravomocemi; a
b)
z agentury pro rozvoj venkova NPP s podobnými funkcemi jako má platební agentura v členských státech, která je odpovědná za zveřejňování, výběr projektů, jakož i schvalování, kontrolu a účtování závazků a plateb a provádění plateb.
4. Odchylně od čl. 15 odst. 1 mohou být výdaje na technickou pomoc na podporu přípravy programů rozvoje venkova a při zřizování řídicích a kontrolních systémů způsobilé již přede dnem přijetí rozhodnutí Komise o schválení programu rozvoje venkova, avšak nikoli před 1. lednem 2014.
5. Při určování výše veřejných výdajů jako procenta celkových způsobilých investičních nákladů se nezohledňuje vnitrostátní pomoc na podporu přístupu k úvěrům poskytnutým bez příspěvku Unie podle nařízení (EU) č. 231/2014.
6. Investiční projekty v rámci programů rozvoje venkova jsou i nadále způsobilé pro financování Unií, pokud v průběhu pěti let od provedení konečné platby provozní strukturou nezaznamenají výraznou změnu.
HLAVA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 56
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. května 2014.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 447/2014 DELLA COMMISSIONE
del 2 maggio 2014
recante le modalità di applicazione del regolamento (UE) 231/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio, dell'11 marzo 2014, che istituisce uno strumento di assistenza preadesione (IPA II)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (UE) n. 231/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio, dell'11 marzo 2014, che istituisce uno strumento di assistenza preadesione (IPA II) (1), in particolare l'articolo 12,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (UE) n. 236/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio (2) stabilisce norme e procedure per l'attuazione dell'assistenza comuni all'insieme dei nove strumenti di azione esterna. È opportuno stabilire norme specifiche supplementari per tenere conto delle situazioni particolari, segnatamente la gestione indiretta per i programmi di cooperazione transfrontaliera finanziati nell'ambito del settore «cooperazione regionale e territoriale» e i programmi di sviluppo rurale finanziati nell'ambito del settore «agricoltura e sviluppo rurale».
(2)
Per garantire che l'assistenza preadesione sia attuata in tutti i beneficiari elencati nell'allegato I del regolamento (UE) n. 231/2014 (in appresso, beneficiari dell'IPA II) in modo uniforme e nel rispetto dei principi della sana gestione finanziaria, è opportuno che la Commissione e i beneficiari dell'IPA II definiscano disposizioni dettagliate sotto forma di accordo quadro e di accordi settoriali, che fissino i principi della loro cooperazione nell'ambito del presente regolamento.
(3)
È opportuno che la Commissione sostenga i beneficiari dell'IPA II nel loro impegno per sviluppare la capacità di gestire i fondi dell'Unione secondo i principi e le norme previsti dalla legislazione dell'Unione. A tal fine, laddove opportuno, la Commissione dovrebbe affidare ai beneficiari dell'IPA II compiti di esecuzione del bilancio.
(4)
È opportuno che la titolarità della programmazione e dell'attuazione dell'assistenza fornita nell'ambito dell'IPA II spetti in primo luogo ai beneficiari dell'IPA II, che dovrebbero istituire le strutture e le autorità necessarie e presentare alla Commissione le richieste di essere incaricati di compiti di esecuzione del bilancio.
(5)
È quindi necessario stabilire norme specifiche per l'affidamento di compiti di esecuzione del bilancio ai beneficiari dell'IPA II in conformità con il regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio (3) e con il regolamento delegato (UE) n. 1268/2012 della Commissione (4).
(6)
Le condizioni imposte ai paesi in via di adesione devono mirare a garantire la qualità globale della gestione pubblica delle finanze.
(7)
Occorre definire norme specifiche per stabilire le rettifiche finanziarie e la procedura da applicare nei confronti dei beneficiari dell'IPA II in caso di attuazione dell'assistenza dell'Unione nell'ambito della gestione indiretta.
(8)
Per garantire l'efficacia, l'efficienza, la coerenza e il coordinamento dell'attuazione dell'assistenza finanziaria preadesione dell'Unione erogata ai sensi del regolamento (UE) n. 231/2014 (di seguito, assistenza IPA II), occorre completare il regolamento (UE) n. 236/2014 con norme dettagliate in materia di monitoraggio e valutazione.
(9)
Sono necessarie norme specifiche in materia di relazioni per precisare ulteriormente gli obblighi di comunicazione a carico dei beneficiari dell'IPA II.
(10)
È opportuno definire norme specifiche relative alla trasparenza e alla visibilità dell'assistenza IPA II, al fine di rispettare pienamente il regolamento (CE) n. 45/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio (5), il regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e il regolamento delegato (UE) n. 1268/2012.
(11)
L'assistenza IPA II dovrebbe essere utilizzata, fra l'altro, per promuovere la cooperazione transfrontaliera tra i beneficiari dell'IPA II, nonché tra questi ultimi e gli Stati membri o i paesi a cui si applica lo strumento europeo di vicinato istituito dal regolamento (UE) n. 232/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio (6). Occorre specificare i ruoli e le responsabilità degli attori coinvolti, tenendo conto delle diverse situazioni, in particolare per quanto riguarda la cooperazione transfrontaliera tra beneficiari dell'IPA II e Stati membri.
(12)
L'assistenza IPA II fornita nell'ambito dei programmi di sviluppo rurale del settore «agricoltura e sviluppo rurale» dovrebbe promuovere il graduale allineamento con l'acquis in materia di politica agricola comune. Sono necessarie norme specifiche per finanziare interventi analoghi a quelli effettuati a titolo del Fondo europeo agricolo per lo sviluppo rurale, ricorrendo a sistemi di gestione e di controllo simili alle strutture che esercitano lo stesso tipo di funzioni negli Stati membri.
(13)
Al fine di consentire la tempestiva programmazione e attuazione dei programmi IPA II 2014, occorre che il presente regolamento entri in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
(14)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato IPA II,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
TITOLO I
OGGETTO E QUADRO GENERALE PER L'ATTUAZIONE DELL'ASSISTENZA IPA
CAPO I
Oggetto e definizioni
Articolo 1
Oggetto
Il presente regolamento definisce le norme specifiche che stabiliscono condizioni uniformi di applicazione del regolamento (UE) n. 231/2014 e le modalità di applicazione del regolamento (UE) n. 236/2014 per quanto riguarda i metodi di attuazione, la gestione finanziaria, il monitoraggio, la valutazione e le relazioni, la trasparenza e la visibilità dell'assistenza IPA II, nonché le norme specifiche per la cooperazione transfrontaliera nel settore «cooperazione regionale e territoriale» e l'assistenza nell'ambito dei programmi di sviluppo rurale del settore «agricoltura e sviluppo rurale».
Articolo 2
Definizioni
Ai fini del presente regolamento si intende per:
a)
«beneficiario dell'IPA II»: uno dei beneficiari elencati nell'allegato I del regolamento (UE) n. 231/2014;
b)
«programma»: un programma d'azione, una misura individuale, una misura speciale o una misura di sostegno ai sensi degli articoli 2 e 3 del regolamento (UE) n. 236/2014;
c)
«accordo quadro»: un accordo concluso tra la Commissione e un beneficiario dell'IPA II che si applica a tutti i settori d'intervento dell'IPA II e che definisce i principi della cooperazione finanziaria tra il beneficiario dell'IPA II e la Commissione in conformità al presente regolamento;
d)
«accordo settoriale»: un accordo concluso tra la Commissione e un beneficiario dell'IPA II relativamente a un settore d'intervento o un programma specifico dell'IPA II, che definisce le regole e procedure da rispettare che non figurano nell'accordo quadro o nelle convenzioni di finanziamento;
e)
«settori»: i principali settori di cooperazione a cui si rivolgono le azioni finanziate dall'assistenza IPA II, ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (UE) n. 231/2014;
f)
«autorità»: le entità o gli organismi pubblici di un beneficiario dell'IPA II o di uno Stato membro a livello nazionale, regionale o locale;
g)
«grande progetto»: un progetto comprendente una serie di lavori, attività o servizi intesi a realizzare un'azione indivisibile di una precisa natura tecnica o economica, con obiettivi chiaramente identificati e il cui costo totale supera quanto specificato nell'accordo quadro;
h)
«paesi partecipanti»: i beneficiari dell'IPA II da soli, o i beneficiari dell'IPA II insieme agli Stati membri o ai paesi a cui si applica lo strumento europeo di vicinato, che partecipano a un programma pluriennale di cooperazione transfrontaliera da essi elaborato congiuntamente;
i)
«convenzione di finanziamento»: una convenzione annuale o pluriennale stipulata tra la Commissione e un beneficiario dell'IPA II allo scopo di attuare l'assistenza finanziaria dell'Unione mediante un'azione che rientra nel campo di applicazione del presente regolamento.
CAPO II
Quadro generale per l'attuazione dell'assistenza IPA II
Articolo 3
Principi del finanziamento dell'Unione
1. L'assistenza IPA II finanzia l'attuazione, da parte dei beneficiari dell'IPA II, delle riforme di cui all'articolo 1 del regolamento (UE) n. 231/2014. Per alcuni specifici programmi e progetti indipendenti può essere richiesto il contributo finanziario da parte sia dei beneficiari dell'IPA II che dell'Unione.
2. Una voce di spesa finanziata in virtù del regolamento (UE) n. 231/2014 non può beneficiare di nessun altro finanziamento a valere sul bilancio dell'Unione.
Articolo 4
Principio della titolarità
1. La titolarità della programmazione e dell'attuazione dell'assistenza IPA II spetta in primo luogo al beneficiario dell'IPA II.
2. Il beneficiario dell'IPA II nomina un coordinatore nazionale IPA, che rappresenta l'interlocutore principale della Commissione per l'intero processo di pianificazione strategica, coordinamento della programmazione, monitoraggio dell'attuazione, valutazione dell'assistenza IPA II e relative relazioni.
Il coordinatore nazionale IPA:
a)
assicura il coordinamento all'interno dell'amministrazione del beneficiario dell'IPA II e con gli altri donatori, nonché lo stretto collegamento tra l'utilizzo dell'assistenza IPA II e il processo generale di adesione;
b)
coordina la partecipazione dei beneficiari dell'IPA II ai programmi di cooperazione territoriale pertinenti, in particolare ai programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettere da a) a c) e, se del caso, ai programmi di cooperazione transnazionale o interregionale stabiliti e attuati a norma del regolamento (UE) n. 1299/2013. Il coordinatore nazionale IPA può delegare il compito di coordinamento a un coordinatore o a una struttura operativa incaricati della cooperazione territoriale, secondo le esigenze;
c)
garantisce che gli obiettivi stabiliti nelle azioni o nei programmi proposti dai beneficiari dell'IPA II siano coerenti con gli obiettivi dei documenti di strategia nazionale e tengano debitamente conto delle strategie pertinenti a livello macroregionale e di bacino marittimo;
d)
si adopera affinché l'amministrazione dei beneficiari dell'IPA II prenda tutte le misure necessarie per facilitare l'attuazione di tali programmi.
Il coordinatore nazionale IPA è un rappresentante di alto livello del governo o dell'amministrazione nazionale del beneficiario dell'IPA II, dotato di poteri adeguati.
3. Per fornire una base più solida per la gestione dell'assistenza preadesione e dei fondi nazionali, la Commissione e il beneficiario dell'IPA II intraprendono un dialogo sulla gestione delle finanze pubbliche. A tale riguardo la Commissione controlla la misura in cui l'amministrazione del beneficiario dell'IPA II soddisfa i principi di un sistema di gestione delle finanze pubbliche trasparente e ordinato. Se l'amministrazione soddisfa solo in parte tali requisiti, il beneficiario dell'IPA II e l'ordinatore responsabile concordano le misure necessarie per colmare le lacune individuate.
Articolo 5
Accordi quadro e accordi settoriali
1. La Commissione e il beneficiario dell'IPA II stipulano un accordo quadro che stabilisce disposizioni specifiche per la gestione, il controllo, la supervisione, il monitoraggio, la valutazione, le relazioni e l'audit inerenti all'assistenza IPA II, e che impone al beneficiario dell'IPA II di recepire nell'ordinamento interno i pertinenti obblighi previsti dalla normativa dell'Unione. L'accordo quadro può essere completato da accordi settoriali che stabiliscono disposizioni specifiche per la gestione e l'attuazione dell'assistenza IPA II in settori o programmi specifici.
2. L'assistenza IPA II può essere erogata al beneficiario dell'IPA II soltanto dopo l'entrata in vigore dell'accordo quadro di cui al paragrafo 1. Se vengono stipulati accordi settoriali, l'assistenza IPA II nel settore o nel programma interessato è erogata dopo l'entrata in vigore sia dell'accordo quadro che dell'accordo settoriale applicabile.
3. L'accordo quadro si applica a tutte le convenzioni di finanziamento di cui all'articolo 6. Gli accordi settoriali si applicano, ove pertinente, a tutte le convenzioni di finanziamento stipulate in relazione al settore o al programma contemplato dall'accordo settoriale.
4. L'accordo quadro e gli eventuali accordi settoriali stabiliscono, in particolare, norme dettagliate riguardanti:
a)
le strutture e le autorità necessarie per la gestione, il controllo, la supervisione, il monitoraggio, la valutazione, le relazioni e l'audit inerenti all'assistenza IPA II, nonché le rispettive funzioni e responsabilità;
b)
le condizioni e i requisiti di controllo per:
i)
l'istituzione, da parte del beneficiario dell'IPA II, delle strutture e delle autorità necessarie per consentire l'affidamento di compiti di esecuzione del bilancio relativi all'assistenza IPA II;
ii)
il monitoraggio, la sospensione o la cessazione dei compiti di esecuzione del bilancio affidati;
c)
la programmazione e l'attuazione dell'assistenza IPA II, in particolare le disposizioni relative alle intensità di aiuto, ai tassi del contributo dell'Unione e all'ammissibilità;
d)
l'aggiudicazione di appalti, la concessione di sovvenzioni e le altre procedure di attribuzione di cui all'articolo 1, paragrafo 3, all'articolo 8 e all'articolo 10 del regolamento (UE) n. 236/2014;
e)
le norme in materia di imposte, tasse, dazi e altri oneri fiscali di cui all'articolo 5 del regolamento (UE) n. 236/2014;
f)
i requisiti in materia di pagamenti, esame e accettazione dei conti e le procedure di rettifica finanziaria e disimpegno dei fondi inutilizzati;
g)
la tutela degli interessi finanziari dell'Unione a norma dell'articolo 7 del regolamento (UE) n. 236/2014 e le disposizioni in materia di segnalazione di frodi e altre irregolarità;
h)
i requisiti in materia di trasparenza, visibilità, informazione e pubblicità.
Articolo 6
Decisioni di finanziamento e convenzioni di finanziamento
1. Le decisioni della Commissione che adottano i programmi sono conformi ai requisiti necessari per costituire decisioni di finanziamento ai sensi dell'articolo 84, paragrafo 3, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e dell'articolo 94 del regolamento delegato (UE) n. 1268/2012.
2. Se tali decisioni adottano programmi d'azione pluriennali con impegni frazionati per i settori di cui all'articolo 3, lettere da a) a c), del regolamento (UE) n. 231/2014, i programmi comprendono, se del caso, un elenco indicativo dei grandi progetti. La Commissione adotta una decisione relativa all'approvazione del contributo finanziario destinato al grande progetto selezionato.
3. Le convenzioni di finanziamento stabiliscono, fra l'altro, le modalità di gestione dell'assistenza IPA II, compresi i metodi di esecuzione applicabili, le intensità di aiuto, i termini di attuazione, nonché le regole sull'ammissibilità della spesa. Se i programmi sono attuati nell'ambito della gestione indiretta da un beneficiario dell'IPA II, la convenzione di finanziamento comprende le disposizioni richieste dall'articolo 40 del regolamento delegato (UE) n. 1268/2012.
4. Le convenzioni di finanziamento relative ai programmi di cooperazione transfrontaliera di cui al titolo VI, capo II, possono essere firmate anche dallo Stato membro che ospita l'autorità di gestione del programma in questione. Tutti i paesi partecipanti a un determinato programma possono firmare un'unica convenzione di finanziamento per i programmi di cooperazione transfrontaliera di cui al titolo VI, capo III.
TITOLO II
GESTIONE INDIRETTA DA PARTE DEI BENEFICIARI IPA II
CAPO I
Sistemi di gestione e di controllo
Articolo 7
Strutture e autorità
1. Il beneficiario dell'IPA II istituisce le seguenti strutture e autorità necessarie per la gestione, il controllo, la supervisione, il monitoraggio, la valutazione, le relazioni e l'audit interno inerenti all'assistenza IPA II:
a)
il coordinatore nazionale IPA;
b)
l'ordinatore nazionale;
c)
le strutture operative.
2. L'ordinatore nazionale istituisce una struttura di gestione composta da un fondo nazionale e da un ufficio di sostegno per l'ordinatore nazionale stesso.
3. Il beneficiario dell'IPA II istituisce un'autorità di audit.
4. Il beneficiario dell'IPA II provvede a una separazione adeguata delle mansioni tra le strutture e autorità di cui ai paragrafi da 1 a 3 e all'interno delle medesime.
Articolo 8
Funzioni e responsabilità del coordinatore nazionale IPA
Oltre alle funzioni di cui all'articolo 4, paragrafo 2, il coordinatore nazionale IPA adotta le misure necessarie a garantire che nel corso dell'attuazione dell'assistenza IPA II venga tenuto debitamente conto degli obiettivi stabiliti nelle azioni o nei programmi per i quali sono stati affidati compiti di esecuzione del bilancio.
Articolo 9
Funzioni e responsabilità dell'ordinatore nazionale
1. L'ordinatore nazionale ha la responsabilità generale della gestione finanziaria dell'assistenza IPA II nel beneficiario dell'IPA II ed è incaricato di garantire la legalità e la regolarità delle spese.
2. L'ordinatore nazionale è un rappresentante di alto livello del governo o dell'amministrazione nazionale del beneficiario dell'IPA II, dotato di poteri adeguati.
3. In particolare, è responsabile:
a)
della gestione della contabilità e delle operazioni finanziarie dell'IPA II;
b)
del funzionamento efficace dei sistemi di controllo interno per l'attuazione dell'assistenza IPA II;
c)
della predisposizione di misure antifrode efficaci e proporzionate, sulla base dei rischi individuati;
d)
dell'avvio della procedura di cui all'articolo 14.
4. L'ordinatore nazionale dà seguito alle relazioni dell'autorità di audit di cui all'articolo 12 e presenta alla Commissione la dichiarazione annuale di gestione. La dichiarazione annuale di gestione è redatta per ciascun programma, nella forma specificata nell'accordo quadro, sulla base dell'effettiva supervisione esercitata dall'ordinatore nazionale sui sistemi di controllo nel corso dell'intero esercizio finanziario.
Al termine dell'attuazione di un programma, l'ordinatore nazionale fornisce una dichiarazione finale delle spese.
Articolo 10
Funzioni e responsabilità delle strutture operative
1. Il beneficiario dell'IPA II istituisce una o più strutture operative per attuare e gestire l'assistenza IPA II.
2. La struttura operativa è responsabile dell'attuazione, dell'informazione e della visibilità, del monitoraggio e delle relazioni sui programmi e, se opportuno, della valutazione dei medesimi, in conformità al principio di sana gestione finanziaria, nonché della verifica della legalità e regolarità delle spese sostenute nel corso dell'attuazione dei programmi di sua responsabilità.
Articolo 11
Funzioni e responsabilità della struttura di gestione
1. Il fondo nazionale è ubicato presso un ministero nazionale del beneficiario dell'IPA II, con competenze di bilancio a livello centrale. Esso coadiuva l'ordinatore nazionale nell'esercizio delle sue funzioni, in particolare quelle di cui all'articolo 9, paragrafo 3, lettera a).
2. L'ufficio di sostegno assiste l'ordinatore nazionale nell'esercizio delle sue funzioni, in particolare quelle di cui all'articolo 9, paragrafo 3, lettera b).
Articolo 12
Funzioni e responsabilità dell'autorità di audit
1. Conformemente all'articolo 60, paragrafo 2, primo comma, lettera c), del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012, le strutture e autorità di cui all'articolo 7, paragrafo 1, istituite dal beneficiario dell'IPA II e la struttura di gestione di cui all'articolo 7, paragrafo 2, istituita dall'ordinatore nazionale, sono sottoposte a una revisione contabile esterna indipendente eseguita dall'autorità di audit di cui all'articolo 7, paragrafo 3, che è indipendente dalle strutture e autorità di cui sopra. Il beneficiario dell'IPA II garantisce che il capo dell'autorità di audit possieda competenze, conoscenze ed esperienza adeguate nel settore dell'audit.
2. L'autorità di audit svolge audit sui sistemi di gestione e di controllo, sulle azioni, sulle operazioni e sui conti annuali, conformemente alle norme in materia di audit riconosciute a livello internazionale e secondo una strategia di audit elaborata su base triennale. La strategia di audit è aggiornata ogni anno.
3. L'autorità di audit redige una relazione annuale sulle attività di audit e un parere annuale di audit in conformità alle norme in materia di audit riconosciute a livello internazionale.
4. Al termine dell'attuazione del programma, l'autorità di audit redige una relazione finale sulle attività di audit e un parere di audit sulla dichiarazione finale delle spese.
CAPO II
Disposizioni specifiche sull'affidamento di compiti di esecuzione del bilancio
Articolo 13
Condizioni per affidare a un beneficiario dell'IPA II compiti di esecuzione del bilancio
1. La Commissione affida compiti di esecuzione del bilancio a un beneficiario dell'IPA II mediante la conclusione di una convenzione di finanziamento, conformemente alle disposizioni dell'articolo 60, paragrafi 1 e 2, dell'articolo 61 e dell'articolo 184, paragrafo 2, lettera b), del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012.
2. Il beneficiario dell'IPA II garantisce un grado di tutela degli interessi finanziari dell'Unione equivalente a quello richiesto dal regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e dal regolamento delegato (UE) n. 1268/2012, e istituisce le strutture necessarie per il funzionamento efficace dei sistemi di controllo interno.
3. I sistemi di gestione, controllo, supervisione e audit istituiti nel beneficiario dell'IPA II costituiscono un quadro di controllo interno efficace che comprende almeno i seguenti cinque settori:
a)
ambiente di controllo;
b)
gestione del rischio;
c)
attività di controllo;
d)
informazione e comunicazione;
e)
attività di monitoraggio.
Articolo 14
Affidamento di compiti di esecuzione del bilancio
1. L'ordinatore nazionale, per conto del beneficiario dell'IPA II, ha la responsabilità di presentare alla Commissione una domanda affinché gli siano affidati compiti di esecuzione del bilancio in conformità all'articolo 13.
2. Prima di presentare la domanda di cui al paragrafo 1, l'ordinatore nazionale garantisce che la struttura di gestione e le pertinenti strutture operative soddisfino i requisiti previsti all'articolo 60, paragrafo 2, primo comma, lettere a), b) e d), del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e all'articolo 13, paragrafo 3, del presente regolamento.
3. Prima di affidare compiti di esecuzione del bilancio relativi all'assistenza IPA II, la Commissione esamina la domanda di cui al paragrafo 1 e le strutture e le autorità istituite di cui all'articolo 7, e, ai fini della valutazione ex ante di cui all'articolo 61, paragrafo 1, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012, ottiene la prova del soddisfacimento dei requisiti previsti all'articolo 60, paragrafo 2, primo comma, lettere da a) a d), del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e all'articolo 13, paragrafo 3, del presente regolamento.
Per affidare compiti di esecuzione del bilancio relativi all'assistenza IPA II, la Commissione può fare riferimento a una valutazione ex ante effettuata per una precedente convenzione di finanziamento con il beneficiario dell'IPA II o a una valutazione ex ante realizzata nel quadro del conferimento di poteri di gestione deciso in virtù del regolamento (CE) n. 1085/2006 del Consiglio (7). La Commissione chiede prove supplementari se tali valutazioni non riguardano tutti i requisiti da soddisfare.
4. L'ordinatore nazionale verifica che la struttura di gestione e le strutture operative continuino a soddisfare i requisiti di cui al paragrafo 2. In caso di mancato rispetto, ne informa immediatamente la Commissione e prende ogni adeguata misura di salvaguardia rispetto ai pagamenti eseguiti o ai contratti firmati.
5. La Commissione verifica il rispetto dell'articolo 60, paragrafi 2 e 3, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e può adottare in qualsiasi momento misure correttive adeguate, ivi compresa la sospensione o la risoluzione di parti della convenzione di finanziamento qualora i requisiti non siano più soddisfatti.
TITOLO III
GESTIONE FINANZIARIA
CAPO I
Contributo finanziario dell'Unione
Articolo 15
Ammissibilità delle spese
1. Prima che sia stipulata la corrispondente convenzione di finanziamento in conformità all'articolo 13, i contratti e gli addendum firmati, le spese sostenute e i pagamenti effettuati dal beneficiario dell'IPA II non sono ammissibili al finanziamento a norma del regolamento (UE) n. 231/2014.
2. Le seguenti spese non sono ammissibili al finanziamento a norma del regolamento (UE) n. 231/2014:
a)
l'acquisto di terreni e di edifici esistenti, tranne se debitamente giustificato dalla natura dell'azione nella decisione di finanziamento;
b)
altre spese eventualmente previste dagli accordi settoriali o dalle convenzioni di finanziamento.
CAPO II
Norme relative alla gestione indiretta da parte del beneficiario dell'IPA II
Articolo 16
Segnalazione di sospette frodi e altre irregolarità
Il beneficiario dell'IPA II comunica senza indugio alla Commissione le sospette frodi e altre irregolarità che hanno formato oggetto di un primo accertamento amministrativo o giudiziario e la tiene al corrente dell'andamento delle procedure amministrative e giudiziarie. La segnalazione viene effettuata per via elettronica, mediante il modulo fornito a tale scopo dalla Commissione.
Articolo 17
Rettifiche finanziarie
1. Al fine di garantire che i fondi dell'IPA II vengano utilizzati in conformità con le norme vigenti, la Commissione applica meccanismi di rettifica finanziaria.
2. Una rettifica finanziaria può essere effettuata nei seguenti casi:
a)
individuazione di un errore, un'irregolarità o una frode specifici;
b)
individuazione di una carenza o insufficienza nei sistemi di gestione e di controllo del beneficiario dell'IPA II.
3. La Commissione applica le rettifiche finanziarie sulla base dell'individuazione degli importi versati indebitamente e delle implicazioni finanziarie per il bilancio. Se tali importi non possono essere identificati con precisione al fine di applicare singole rettifiche, la Commissione può applicare rettifiche forfettarie o basate su un'estrapolazione dei risultati.
4. Laddove opportuno, le rettifiche finanziarie sono effettuate per compensazione.
5. Nel decidere l'importo di una rettifica, la Commissione tiene conto della natura e della gravità dell'errore o dell'irregolarità specifici e/o dell'entità e delle implicazioni finanziarie delle carenze o delle insufficienze riscontrate nel sistema di gestione e di controllo del programma in questione.
TITOLO IV
MONITORAGGIO, VALUTAZIONE E RELAZIONI
CAPO I
Monitoraggio
Articolo 18
Comitato di monitoraggio IPA
1. La Commissione e il beneficiario dell'IPA II istituiscono un comitato di monitoraggio IPA entro sei mesi dall'entrata in vigore della prima convenzione di finanziamento.
2. Il comitato di monitoraggio IPA esamina l'efficacia, l'efficienza, la qualità, la coerenza, il coordinamento e la conformità complessive dell'attuazione di tutte le azioni nel conseguimento dei rispettivi obiettivi. A questo scopo si basa, laddove opportuno, sulle informazioni fornite dai comitati di monitoraggio settoriali. Se necessario, raccomanda azioni correttive.
3. Il comitato di monitoraggio IPA è composto da rappresentanti della Commissione, dal coordinatore nazionale IPA e da rappresentanti di altre autorità e organismi nazionali competenti del beneficiario dell'IPA II nonché, se opportuno, delle organizzazioni internazionali, tra cui le istituzioni finanziarie internazionali e altri portatori di interessi quali la società civile e le organizzazioni del settore privato.
4. Le riunioni del comitato di monitoraggio IPA sono presiedute congiuntamente da un rappresentante della Commissione e dal coordinatore nazionale IPA.
5. Il comitato di monitoraggio IPA adotta il proprio regolamento interno.
6. Il comitato di controllo IPA si riunisce almeno una volta l'anno. Inoltre, possono essere convocate riunioni ad hoc, specialmente su base tematica, su iniziativa della Commissione o del beneficiario dell'IPA II.
Articolo 19
Comitati di monitoraggio settoriali
1. Nell'ambito della gestione indiretta da parte dei beneficiari dell'IPA II, questi ultimi istituiscono comitati di monitoraggio settoriali per settore o per programma entro sei mesi dall'entrata in vigore della prima convenzione di finanziamento relativa al settore o al programma in questione. Laddove opportuno, i comitati di monitoraggio settoriali possono essere istituiti ad hoc o nell'ambito di altri metodi di esecuzione.
2. Ogni comitato di monitoraggio settoriale esamina l'efficacia, l'efficienza, la qualità, la coerenza, il coordinamento e la conformità dell'attuazione delle azioni nel settore o programma, nonché la coerenza di tali azioni con le rispettive strategie settoriali. Esso misura i progressi compiuti in relazione al raggiungimento degli obiettivi delle azioni e alle realizzazioni, ai risultati e all'incidenza previsti, mediante indicatori relativi a una situazione di partenza, nonché i progressi in materia di esecuzione finanziaria. Il comitato di monitoraggio settoriale riferisce al comitato di monitoraggio IPA e può presentare proposte di azioni correttive per garantire il conseguimento degli obiettivi dell'azione e per rafforzare l'efficienza, l'efficacia, l'incidenza e la sostenibilità dell'assistenza fornita.
3. Il comitato di monitoraggio settoriale è composto da rappresentanti delle autorità e degli organismi nazionali competenti, di altri portatori di interessi quali le parti economiche, sociali e ambientali e, se opportuno, delle organizzazioni internazionali, tra cui le istituzioni finanziarie internazionali e la società civile. La Commissione partecipa ai lavori del comitato. Le riunioni del comitato di monitoraggio settoriale sono presiedute da un rappresentante di grado elevato del beneficiario dell'IPA II. In funzione del settore o del programma, la Commissione può copresiedere tali riunioni.
4. Ciascun comitato di monitoraggio settoriale adotta il proprio regolamento interno.
5. I comitati di monitoraggio settoriali si riuniscono almeno due volte l'anno. Inoltre, possono essere convocate riunioni ad hoc.
Articolo 20
Altre attività di monitoraggio
Laddove opportuno possono essere istituite altre piattaforme di monitoraggio. Le loro attività sono comunicate al comitato di monitoraggio IPA.
CAPO II
Valutazione
Articolo 21
Principi
1. L'assistenza IPA II è soggetta a valutazioni, conformemente all'articolo 30, paragrafo 4, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 allo scopo di migliorarne la pertinenza, la coerenza, la qualità, l'efficienza, l'efficacia, il valore aggiunto europeo, la coerenza e la sinergia con il pertinente dialogo sulla strategia.
2. Le valutazioni possono essere condotte a livello politico, strategico, tematico, settoriale, di programma e operativo, nonché a livello nazionale o regionale.
3. I risultati delle valutazioni sono presi in considerazione dal comitato di monitoraggio IPA e dai comitati di monitoraggio settoriali.
Articolo 22
Valutazioni a opera del beneficiario dell'IPA II in caso di gestione indiretta
1. Il beneficiario dell'IPA II a cui siano state affidati compiti di esecuzione del bilancio relativamente all'assistenza IPA II è responsabile dello svolgimento delle valutazioni dei programmi che gestisce.
2. Il beneficiario dell'IPA II redige un piano di valutazione in cui presenta le attività di valutazione che intende svolgere nelle diverse fasi dell'attuazione.
CAPO III
Relazioni
Articolo 23
Relazioni annuali sull'attuazione dell'assistenza IPA II da parte dei beneficiari dell'IPA II nell'ambito della gestione indiretta
1. Entro il 15 febbraio dell'esercizio successivo, il beneficiario dell'IPA II comunica alla Commissione, conformemente all'articolo 60, paragrafo 5, primo comma, lettere da a) a c), del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012:
a)
la relazione annuale sull'espletamento delle funzioni affidategli;
b)
relazioni o stati finanziari annuali redatti secondo il principio di competenza, secondo quanto specificato nella convenzione di finanziamento, per le spese sostenute nel quadro dell'esecuzione dei compiti affidatigli;
c)
la dichiarazione annuale di gestione di cui all'articolo 9, paragrafo 4;
d)
un riepilogo delle relazioni sugli audit e sui controlli svolti dalla struttura di gestione, che fornisca una solida base per la dichiarazione di gestione. Tale riepilogo include un'analisi della natura e della portata degli errori e delle carenze individuati nei sistemi, le azioni correttive avviate o programmate, nonché il seguito dato alle relazioni emesse dall'autorità di audit.
2. Entro il 15 marzo dell'esercizio successivo, il beneficiario dell'IPA II presenta alla Commissione un parere di audit in conformità dell'articolo 60, paragrafo 5, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012.
3. Al termine dell'attuazione di ciascun programma, il beneficiario dell'IPA II presenta una relazione finale che copre l'intero periodo di attuazione e che può comprendere l'ultima relazione annuale.
4. A seconda dell'azione o del programma di cui ha la responsabilità, la struttura operativa può essere tenuta a redigere una relazione annuale globale che copra l'intero esercizio finanziario, che viene presentata alla Commissione dal coordinatore nazionale IPA previo esame da parte del comitato di monitoraggio settoriale competente.
TITOLO V
TRASPARENZA E VISIBILITÀ
Articolo 24
Informazione, pubblicità e trasparenza
1. Tutti i soggetti attuatori dell'assistenza IPA II di cui all'articolo 58, paragrafo 1, lettere da a) a c), del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 rispettano gli obblighi in materia di informazione, pubblicità e trasparenza in conformità con l'articolo 35, paragrafo 2, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e garantiscono l'appropriata visibilità delle azioni.
2. In caso di gestione indiretta da parte di un beneficiario dell'IPA II, spetta alle strutture operative organizzare la pubblicazione delle informazioni sui destinatari dei fondi dell'Unione, in conformità degli articoli 21 e 22 del regolamento delegato (UE) n. 1268/2012. Le strutture operative provvedono affinché il destinatario sia informato del fatto che figurerà nell'elenco dei destinatari pubblicato. Tutti i dati personali inclusi nell'elenco vengono elaborati in conformità con i requisiti del regolamento (CE) n. 45/2001.
3. I documenti di strategia nazionali o multinazionali e le relative revisioni, come anche i programmi sono documenti pubblici, ove del caso, e sono messi a disposizione del pubblico e della società civile.
Articolo 25
Visibilità e comunicazione
1. La Commissione e il beneficiario dell'IPA II concordano un piano coerente di attività di comunicazione per mettere a disposizione e pubblicizzare attivamente informazioni sull'assistenza IPA II nel beneficiario dell'IPA II.
2. Il beneficiario dell'IPA II riferisce sulle sue attività in materia di visibilità e comunicazione al comitato di monitoraggio IPA e ai comitati di monitoraggio settoriali.
TITOLO VI
COOPERAZIONE TRANSFRONTALIERA
CAPO I
Disposizioni generali
Articolo 26
Definizioni
1. Ai fini del presente titolo si intende per:
a)
«intervento», un progetto, un contratto, un'azione o un gruppo di progetti selezionati dal comitato congiunto di monitoraggio o dall'amministrazione aggiudicatrice del programma in questione, o sotto la loro responsabilità, che contribuiscono alla realizzazione degli obiettivi dell'asse o degli assi prioritari cui si riferisce per quanto riguarda i programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettera a), o alla realizzazione della priorità o delle priorità tematiche cui si riferisce per quanto riguarda i programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettere b) o c);
b)
«beneficiario», un organismo pubblico o privato responsabile dell'avvio, o dell'avvio e dell'attuazione, degli interventi; nel quadro degli aiuti di Stato (ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 13, del regolamento (UE) n. 1303/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (8)), per «beneficiario» si intende l'organismo che riceve l'aiuto, per quanto riguarda i programmi di cooperazione transfrontaliera a cui partecipano gli Stati membri.
2. Ai fini dell'applicazione dei capi I e II del presente titolo, per quanto riguarda i programmi di cooperazione transfrontaliera a cui partecipano gli Stati membri, i termini «spesa pubblica», «programmazione», «accordo di partenariato» e «documento» sono utilizzati secondo le definizioni di cui all'articolo 2 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Articolo 27
Forme di assistenza
L'assistenza viene erogata a una delle seguenti forme di cooperazione transfrontaliera:
a)
cooperazione transfrontaliera tra uno o più Stati membri e uno o più beneficiari dell'IPA II ai sensi del capo II;
b)
cooperazione transfrontaliera tra due o più beneficiari dell'IPA II ai sensi del capo III;
c)
cooperazione transfrontaliera tra un beneficiario dell'IPA II e paesi cui si applica lo strumento europeo di vicinato ai sensi del capo III.
Articolo 28
Intensità dell'aiuto e tasso dell'assistenza IPA II
1. La decisione della Commissione che adotta un programma di cooperazione transfrontaliera per le forme di cooperazione di cui all'articolo 27 fissa il tasso di cofinanziamento e l'importo massimo dell'assistenza IPA II, sulla base di uno dei seguenti elementi:
a)
la spesa totale ammissibile, comprendente la spesa pubblica e privata; oppure
b)
la spesa pubblica ammissibile.
2. Per i programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettera a), il tasso di cofinanziamento dell'Unione a livello di ciascun asse prioritario di un programma di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 34, paragrafo 2, non è inferiore al 20 % e non è superiore all'85 % della spesa ammissibile.
3. Per i programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettere b) e c), il tasso di cofinanziamento dell'Unione a livello di ciascuna priorità tematica non è inferiore al 20 % e non è superiore all'85 % della spesa ammissibile. Per l'assistenza tecnica, il tasso di cofinanziamento è del 100 %.
Articolo 29
Priorità tematiche e concentrazione dell'assistenza IPA II
1. Le priorità tematiche dell'assistenza IPA II sono definite nell'allegato III del regolamento (UE) n. 231/2014.
2. Per ciascun programma di cooperazione transfrontaliera vengono scelte al massimo 4 priorità tematiche.
Articolo 30
Copertura geografica
Nel programma di cooperazione transfrontaliera è compreso l'elenco delle regioni ammissibili, che sono le seguenti:
a)
per i programmi di cooperazione transfrontaliera cui all'articolo 27, lettera a), le regioni di livello NUTS (nomenclatura delle unità territoriali per la statistica) 3 o, in mancanza di classificazione NUTS, zone equivalenti situate lungo le frontiere terrestri o marittime e separate da una distanza massima di 150 km, fatti salvi gli eventuali adeguamenti necessari per garantire la coerenza e la continuità dei programmi transfrontalieri del periodo di programmazione 2007-2013;
b)
per i programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettere b) e c), le regioni ammissibili sono stabilite, all'occorrenza, nel pertinente programma di cooperazione transfrontaliera.
Articolo 31
Preparazione, valutazione, approvazione e modifica dei programmi di cooperazione transfrontaliera
1. Le priorità tematiche di ciascun programma di cooperazione transfrontaliera sono concordate tra i paesi partecipanti per ogni frontiera o gruppo di frontiere, sulla base delle priorità tematiche di cui all'allegato III del regolamento (UE) n. 231/2014.
2. La Commissione valuta la coerenza dei programmi di cooperazione transfrontaliera con il presente regolamento, il loro contributo effettivo alle priorità tematiche selezionate di cui all'allegato III del regolamento (UE) n. 231/2014 nonché, per quanto riguarda gli Stati membri partecipanti, la corrispondenza all'accordo di partenariato pertinente.
3. La Commissione formula osservazioni entro tre mesi dalla data di presentazione del programma di cooperazione transnazionale. I paesi partecipanti forniscono alla Commissione tutte le informazioni aggiuntive necessarie e, se opportuno, rivedono il programma di cooperazione transfrontaliera proposto.
4. All'atto di approvare ciascun programma di cooperazione transfrontaliera in seguito alla sua presentazione ufficiale, la Commissione deve accertarsi che le osservazioni da essa formulate siano state adeguatamente prese in considerazione.
5. Le richieste di modifica dei programmi di cooperazione transfrontaliera presentate dai paesi partecipanti sono debitamente motivate e in particolare specificano l'incidenza prevista delle variazioni sul conseguimento degli obiettivi del programma. Tali richieste sono corredate del programma riveduto. Alle modifiche apportate ai programmi di cooperazione transfrontaliera si applicano i paragrafi 2 e 3.
Articolo 32
Assistenza tecnica
1. Ogni programma di cooperazione transfrontaliera comprende una dotazione di bilancio specifica per gli interventi di assistenza tecnica, comprese le attività di preparazione, gestione, monitoraggio, valutazione, informazione, comunicazione, messa in rete, risoluzione delle controversie, controllo e audit connesse all'attuazione del programma e le attività volte a potenziare la capacità amministrativa di attuazione del programma. I paesi partecipanti possono usare l'assistenza IPA II anche per finanziare azioni destinate a ridurre l'onere amministrativo a carico dei beneficiari, compresi i sistemi di scambio elettronico di dati, e azioni per rafforzare la capacità delle autorità dei paesi partecipanti e dei beneficiari di amministrare e utilizzare l'assistenza IPA II, nonché per favorire lo scambio di buone prassi tra loro. Queste azioni possono interessare periodi di programmazione precedenti e successivi.
2. In deroga all'articolo 15, paragrafo 1, le spese di assistenza tecnica inerenti alla preparazione di un programma di cooperazione transfrontaliera e all'istituzione dei sistemi di gestione e di controllo possono essere ammissibili anche se sostenute prima della data di adozione della decisione della Commissione che approva il programma di cooperazione transfrontaliera, ma non prima del 1o gennaio 2014.
CAPO II
Cooperazione transfrontaliera tra Stati membri e beneficiari dell'IPA II
Articolo 33
Disposizioni applicabili
1. Per quanto riguarda gli Stati membri che partecipano a un programma di cooperazione transfrontaliera ai sensi del presente capo, in particolare lo Stato membro in cui è ubicata l'autorità di gestione, si applicano le disposizioni relative all'obiettivo di cooperazione territoriale europea stabilite nel regolamento (UE) n. 1303/2013 e nel regolamento (UE) n. 1299/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (9), conformemente al presente capo. Laddove tali disposizioni si riferiscono ai fondi strutturali e di investimento europei di cui all'articolo 1 del regolamento (UE) n. 1303/2013, ai fini del presente capo si considera inclusa anche l'assistenza IPA II.
2. Per quanto riguarda i beneficiari dell'IPA II che partecipano a un programma di cooperazione transfrontaliera ai sensi del presente capo, si applicano le disposizioni relative alla cooperazione territoriale europea, conformemente al presente capo, fatte salve eventuali deroghe motivate previste dalla pertinente convenzione di finanziamento.
Articolo 34
Programmazione
1. I programmi di cooperazione transfrontaliera sono elaborati secondo il principio di partenariato di cui all'articolo 5, paragrafi 1 e 2, del regolamento (UE) n. 1303/2013 e in conformità con l'articolo 8, paragrafi da 2 a 4 e gli articoli 7, 9 e 10 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
2. I programmi di cooperazione transfrontaliera constano di assi prioritari. Fatto salvo l'articolo 32, un asse prioritario corrisponde a una priorità tematica ai sensi dell'articolo 29. A un dato asse prioritario possono essere aggiunti, se necessario e per accrescerne l'impatto e l'efficacia attraverso un approccio integrato coerente, elementi di altre priorità tematiche.
3. I programmi di cooperazione transfrontaliera possono prevedere azioni di sviluppo locale di tipo partecipativo ai sensi degli articoli da 32 a 35 del regolamento (UE) n. 1303/2013, piani d'azione comuni ai sensi degli articoli da 104 a 109 del medesimo regolamento e investimenti territoriali integrati ai sensi dell'articolo 36 del medesimo regolamento, tenendo conto dei principi alla base di questi strumenti e degli articoli da 9 a 11 del regolamento (UE) n. 1299/2013. Le norme e condizioni specifiche sono convenute tra la Commissione e i paesi partecipanti per ciascun programma di cooperazione transfrontaliera.
4. I programmi di cooperazione transfrontaliera sono presentati per via elettronica alla Commissione dallo Stato membro in cui è ubicata l'autorità di gestione del programma.
5. Su richiesta dei paesi partecipanti, la Banca europea per gli investimenti (BEI) può partecipare alla preparazione ad attività connesse alla preparazione degli interventi, in particolare dei grandi progetti.
La Commissione può consultare la BEI prima di adottare i programmi di cooperazione transfrontaliera.
Articolo 35
Assistenza tecnica
L'importo dell'assistenza IPA II da destinare all'assistenza tecnica è limitato al 10 % dell'importo totale assegnato al programma di cooperazione transfrontaliera, ma non è inferiore a 1 500 000 EUR.
Articolo 36
Modalità di attuazione e designazione delle autorità responsabili del programma
1. I programmi di cooperazione transfrontaliera di cui al presente capo sono attuati nell'ambito della gestione concorrente. Di conseguenza, gli Stati membri e la Commissione sono responsabili della gestione e del controllo dei programmi secondo le rispettive responsabilità, stabilite dal regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012, dal regolamento delegato (UE) n. 1268/2012 e dal presente regolamento.
Per quanto concerne le responsabilità nell'ambito della gestione concorrente dello Stato membro in cui è ubicata l'autorità di gestione, si applicano gli articoli 73 e 74 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Per quanto riguarda i poteri e le responsabilità della Commissione nell'ambito della gestione concorrente, si applica l'articolo 75 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
2. I paesi che partecipano a un programma di cooperazione transfrontaliera designano, ai fini dell'articolo 123, paragrafo 1, del regolamento (UE) n. 1303/2013, un'unica autorità di gestione; ai fini dell'articolo 123, paragrafo 2, di detto regolamento, un'unica autorità di certificazione; e ai fini dell'articolo 123, paragrafo 4, di detto regolamento, un'unica autorità di audit.
3. L'autorità di gestione e l'autorità di audit sono ubicate nello stesso Stato membro. I paesi che partecipano a un programma di cooperazione transfrontaliera possono assegnare all'autorità di gestione unica anche le funzioni di autorità di certificazione.
La procedura per la designazione dell'autorità di gestione e, se del caso, dell'autorità di certificazione, di cui all'articolo 124 del regolamento UE n. 1303/2013, è effettuata dallo Stato membro in cui è ubicata l'autorità.
Le designazioni previste dal presente articolo non pregiudicano la ripartizione delle responsabilità tra i paesi partecipanti per quanto riguarda l'applicazione delle rettifiche finanziarie, prevista dal programma di cooperazione transfrontaliera.
Articolo 37
Funzioni delle autorità responsabili del programma
1. Per quanto concerne le funzioni dell'autorità di gestione, si applicano l'articolo 125 del regolamento (UE) n. 1303/2013 e l'articolo 23, paragrafi 1, 2, 4 e 5, del regolamento (UE) n. 1299/2013.
2. Per quanto concerne le funzioni dell'autorità di certificazione, si applicano l'articolo 126 del regolamento (UE) n. 1303/2013 e l'articolo 24 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
L'autorità di certificazione riceve i pagamenti effettuati dalla Commissione e, di norma, effettua i pagamenti al beneficiario capofila conformemente all'articolo 132 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
3. Per quanto concerne le funzioni dell'autorità di audit, si applicano l'articolo 127 del regolamento (UE) n. 1303/2013 e l'articolo 25 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
Articolo 38
Comitato congiunto di monitoraggio
1. Entro tre mesi dalla data di comunicazione agli Stati membri della decisione che approva il programma di cooperazione transfrontaliera, i paesi partecipanti istituiscono un comitato congiunto di monitoraggio.
2. Il comitato congiunto di monitoraggio è composto da rappresentanti della Commissione, dal coordinatore nazionale IPA e da rappresentanti di altre autorità e organismi nazionali competenti del beneficiario dell'IPA II, degli Stati membri partecipanti e, se opportuno, di istituzioni finanziarie internazionali e altri portatori di interessi, comprese la società civile e le organizzazioni del settore privato.
3. Il comitato congiunto di monitoraggio è presieduto da un rappresentante di uno dei paesi partecipanti o dell'autorità di gestione.
4. La Commissione partecipa ai lavori del comitato congiunto di monitoraggio a titolo consultivo.
5. Se la BEI contribuisce al programma, può partecipare ai lavori del comitato congiunto di monitoraggio a titolo consultivo.
6. Il comitato congiunto di monitoraggio controlla l'efficacia, la qualità e la coerenza complessive dell'attuazione di tutte le azioni ai fini del conseguimento degli obiettivi stabiliti nel programma transfrontaliero, nelle convenzioni di finanziamento e nel documento o nei documenti strategici pertinenti. Se necessario, raccomanda azioni correttive.
Per quanto concerne le funzioni del comitato, si applicano inoltre gli articoli 49 e 110 del regolamento (CE) n. 1303/2013.
Il comitato congiunto di monitoraggio e l'autorità di gestione esercitano il monitoraggio sulla base di indicatori stabiliti nel programma di cooperazione transnazionale pertinente, in conformità con l'articolo 16 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
7. Il comitato congiunto di monitoraggio adotta il proprio regolamento interno.
8. Il comitato congiunto di monitoraggio si riunisce almeno una volta all'anno. Inoltre, possono essere convocate riunioni aggiuntive, specialmente su base tematica, su iniziativa di uno dei paesi partecipanti o della Commissione.
Articolo 39
Selezione degli interventi
1. Gli interventi nell'ambito dei programmi di cooperazione transfrontaliera sono selezionati dal comitato congiunto di monitoraggio.
Il comitato congiunto di monitoraggio può istituire un comitato direttivo che opera sotto la sua responsabilità per la selezione degli interventi.
2. Gli interventi selezionati coinvolgono beneficiari di almeno due paesi partecipanti, almeno uno dei quali è uno Stato membro. Un intervento può essere attuato in un solo paese partecipante, purché siano identificati gli effetti e i vantaggi transfrontalieri.
3. I beneficiari cooperano per sviluppare e attuare gli interventi. Inoltre, cooperano nell'ambito della dotazione di personale o del finanziamento degli interventi.
Articolo 40
Beneficiari
1. Qualora un intervento di un programma di cooperazione transfrontaliera abbia due o più beneficiari, uno di questi è designato come capofila da tutti i beneficiari.
2. Il capofila svolge i seguenti compiti:
a)
definisce con gli altri beneficiari le modalità di un accordo comprendente disposizioni che garantiscano, fra l'altro, la sana gestione finanziaria dei fondi stanziati per l'intervento, incluse le modalità di recupero degli importi indebitamente versati;
b)
si assume la responsabilità di garantire la realizzazione dell'intero intervento;
c)
garantisce che le spese dichiarate da tutti i beneficiari siano state sostenute per l'attuazione dell'intervento e corrispondano alle attività concordate tra tutti i beneficiari, e in conformità con il documento presentato dall'autorità di gestione conformemente al paragrafo 6;
d)
garantisce che le spese dichiarate dagli altri beneficiari siano state verificate da uno o più controllori, qualora tale verifica non sia effettuata dall'autorità di gestione in conformità con l'articolo 23, paragrafo 1, del regolamento (UE) n. 1299/2013.
3. Salvo altrimenti specificato nelle modalità di cui al paragrafo 2, lettera a), il beneficiario capofila garantisce che gli altri beneficiari ricevano quanto prima e integralmente l'importo totale del finanziamento pubblico. Nessun importo è dedotto o trattenuto e non potrà essere percepito alcun onere specifico né alcun altro onere di effetto equivalente che determini la riduzione di tali importi per gli altri beneficiari.
4. I capofila o i beneficiari unici sono ubicati in un paese partecipante.
5. Fatto salvo l'articolo 39, paragrafo 2, del presente regolamento, un gruppo europeo di cooperazione territoriale istituito in virtù del regolamento (CE) n. 1082/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio (10) o un'altra entità giuridica stabilita in virtù delle leggi di uno dei paesi partecipanti può presentare domanda di intervento in veste di beneficiario unico, purché sia istituito da autorità e organismi pubblici di almeno due paesi partecipanti.
6. L'autorità di gestione fornisce al capofila o al beneficiario unico di ogni intervento un documento che definisce le condizioni cui è subordinato il sostegno, inclusi i requisiti specifici relativi ai prodotti o ai servizi da fornire nell'ambito dell'intervento, il piano finanziario e il termine di esecuzione.
Articolo 41
Valutazione
1. Le valutazioni sono effettuate da esperti interni o esterni funzionalmente indipendenti dalle autorità responsabili dell'attuazione del programma. Tutte le valutazioni sono pubblicate.
2. I paesi partecipanti effettuano congiuntamente una valutazione ex ante in conformità dell'articolo 55 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
3. Per quanto concerne la valutazione durante il periodo di programmazione, si applica l'articolo 56 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
4. Per quanto concerne la valutazione ex post, si applica l'articolo 57 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Articolo 42
Relazioni, informazione e comunicazione
1. Per quanto concerne le relazioni di attuazione, si applica l'articolo 14 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
2. La riunione di riesame annuale è organizzata conformemente all'articolo 15 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
3. Entro il 31 gennaio, il 31 luglio e il 31 ottobre di ciascun esercizio, l'autorità di gestione comunica per via elettronica alla Commissione ai fini del monitoraggio, relativamente a ciascun programma transfrontaliero e per ciascun asse prioritario:
a)
il costo totale e la spesa pubblica ammissibile degli interventi e il numero di interventi selezionati per il sostegno;
b)
la spesa totale ammissibile dichiarata dai beneficiari all'autorità di gestione.
La comunicazione da effettuare entro il 31 gennaio comprende inoltre i dati di cui alle lettere a) e b) ripartiti per categoria di intervento. Tale trasmissione è considerata adempimento dell'obbligo di presentazione dei dati finanziari di cui all'articolo 50, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Le comunicazioni da effettuare entro il 31 gennaio e il 31 luglio sono accompagnate da una previsione dell'importo per il quale l'autorità di gestione prevede di presentare domande di pagamento per l'esercizio finanziario in corso e quello successivo.
La data limite per i dati presentati ai sensi del presente paragrafo è la fine del mese precedente quello di presentazione.
4. L'autorità di gestione coordina i compiti connessi agli obblighi in materia di informazione, pubblicità e trasparenza ai sensi dell'articolo 24, paragrafi 1 e 3, del presente regolamento.
In deroga all'articolo 25 del presente regolamento, l'autorità di gestione è responsabile delle attività di informazione e comunicazione di cui agli articoli 115 e 116 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Articolo 43
Ammissibilità e durata
1. In deroga all'articolo 15, paragrafo 1, del presente regolamento, le spese sono ammissibili al finanziamento nell'ambito della cooperazione transfrontaliera IPA II se:
a)
sono state sostenute da un beneficiario di uno Stato membro e pagate tra il 1o gennaio 2014 e il 31 dicembre 2022; oppure
b)
se sono state sostenute da un beneficiario di un beneficiario dell'IPA II e pagate dopo la presentazione del programma di cooperazione transfrontaliera.
2. Oltre alle norme di cui all'articolo 15, paragrafo 2, del presente regolamento, l'assistenza alla cooperazione transfrontaliera IPA II non finanzia:
a)
gli interessi passivi;
b)
l'imposta sul valore aggiunto (IVA), salvo nei casi in cui non sia recuperabile a norma della legislazione nazionale sull'IVA;
c)
la disattivazione e la costruzione di centrali nucleari;
d)
gli investimenti per ottenere la riduzione delle emissioni di gas a effetto serra da attività cui si applica l'allegato I della direttiva 2003/87/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (11);
e)
la fabbricazione, la trasformazione e la commercializzazione del tabacco e dei prodotti del tabacco;
f)
le imprese in difficoltà, come definite secondo le norme dell'Unione in materia di aiuti di Stato;
g)
gli investimenti in infrastrutture aeroportuali, a meno che non siano connessi alla protezione dell'ambiente o accompagnati da investimenti necessari per mitigare o ridurre il loro impatto ambientale negativo.
In deroga all'articolo 15, paragrafo 2, del presente regolamento, l'acquisto di terreni non edificati e di terreni edificati per un importo corrispondente al massimo al 10 % della spesa totale ammissibile dell'intervento considerato è ammissibile al finanziamento nell'ambito della cooperazione transfrontaliera IPA II. Per i siti in stato di degrado e quelli precedentemente adibiti ad uso industriale che comprendono fabbricati, tale limite è incrementato al 15 %. In casi eccezionali e debitamente giustificati, può essere fissato un limite più elevato delle suddette percentuali per interventi a tutela dell'ambiente.
3. Non sono selezionati per l'assistenza IPA II gli interventi portati materialmente a termine o completamente attuati prima che il beneficiario abbia presentato all'autorità di gestione la domanda di finanziamento nell'ambito del programma di cooperazione transfrontaliera, a prescindere dal fatto che il beneficiario abbia effettuato tutti i relativi pagamenti.
4. Per quanto concerne le sovvenzioni, si applicano l'articolo 61, l'articolo 65, paragrafi 4, da 6 a 9 e 11, gli articoli da 66 a 68, l'articolo 69, paragrafi 1 e 2, e l'articolo 71 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
5. A integrazione dell'articolo 6, paragrafo 2, del presente regolamento, le convenzioni di finanziamento dei programmi di cooperazione transfrontaliera di cui al presente capo definiscono la gerarchia delle norme di ammissibilità applicabili al programma di cooperazione transfrontaliera in questione, secondo i principi stabiliti all'articolo 18 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
6. Per quanto concerne i costi del personale, si applica altresì l'articolo 19 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
Articolo 44
Ammissibilità in funzione del luogo dell'intervento
1. Fatte salve le deroghe di cui ai paragrafi 2 e 3, gli interventi si svolgono nell'area interessata dal programma comprendente la parte del territorio dei paesi partecipanti definita nel programma di cooperazione transfrontaliera pertinente (di seguito: «area del programma»).
2. L'autorità di gestione può accettare che un intervento sia realizzato interamente o parzialmente al di fuori dell'area del programma, a condizione che sia soddisfatta la totalità delle seguenti condizioni:
a)
l'intervento è a vantaggio dell'area del programma;
b)
l'importo totale stanziato nell'ambito del programma di cooperazione transfrontaliera per gli interventi al di fuori dell'area del programma non supera il 20 % del sostegno dell'Unione a livello di programma;
c)
gli obblighi delle autorità di gestione e di audit relativamente alla gestione, al controllo e all'audit dell'intervento sono assolti dalle autorità del programma di cooperazione transfrontaliera, oppure queste ultime stipulano accordi con le autorità dello Stato membro o del paese terzo in cui è attuato l'intervento.
3. Le spese relative all'assistenza tecnica, alle attività promozionali e allo sviluppo di capacità possono essere sostenute al di fuori dell'area del programma, purché siano soddisfatte le condizioni di cui al paragrafo 2, lettere a) e c).
Articolo 45
Appalti
1. Per l'aggiudicazione degli appalti di servizi, forniture e lavori da parte dei beneficiari, le procedure di appalto sono conformi alle disposizioni della parte seconda, titolo IV, capo 3, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 e della parte seconda, titolo II, capo 3, del regolamento delegato (UE) n. 1268/2012, che si applicano in tutta la zona interessata dal programma, sia sul territorio dello Stato membro che su quello del beneficiario o dei beneficiari dell'IPA II.
2. Per l'aggiudicazione degli appalti di servizi, forniture e lavori da parte dell'autorità di gestione nell'ambito della dotazione di bilancio specifica per gli interventi di assistenza tecnica, l'autorità di gestione può applicare le procedure di appalto di cui al paragrafo 1 o quelle previste dalla sua normativa nazionale.
Articolo 46
Gestione finanziaria, disimpegno, esame e accettazione dei conti, chiusura e rettifiche finanziarie
1. Per quanto concerne gli impegni di bilancio, si applica l'articolo 76 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
2. Per quanto concerne i pagamenti, si applicano gli articoli da 77 a 80, da 82 a 83, da 129 a 132, da 134 a 135 e 142 del regolamento (UE) n. 1303/2013. Inoltre, per quanto concerne i pagamenti su un unico conto, si applica l'articolo 27, paragrafo 1, del regolamento (UE) n. 1299/2013. Per quanto concerne l'uso dell'euro, si applica l'articolo 28 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
3. Per quanto concerne il prefinanziamento, a seguito della decisione della Commissione recante adozione del programma di cooperazione transfrontaliera, la Commissione versa un importo di prefinanziamento unico.
Tale importo ammonta al 50 % dei primi tre impegni di bilancio a favore del programma.
Il prefinanziamento può essere versato in due rate, se necessario, in funzione delle esigenze di bilancio.
Alla Commissione è rimborsata la totalità del prefinanziamento qualora nei 24 mesi successivi alla data di versamento della prima rata del prefinanziamento non sia stata presentata alcuna domanda di pagamento nell'ambito del programma di cooperazione transfrontaliera.
4. Per quanto concerne il disimpegno, si applicano gli articoli da 86 a 88 e l'articolo 136 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
5. Per quanto concerne l'esame e l'accettazione dei conti, nonché la chiusura, si applicano l'articolo 84 e gli articoli da 137 a 141 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
6. Per quanto concerne le rettifiche finanziarie e i recuperi, si applicano l'articolo 85, l'articolo 122, paragrafo 2 e gli articoli da 143 a 147 del regolamento (UE) n. 1303/2013. Si applica altresì l'articolo 27, paragrafi 2 e 3, del regolamento (UE) n. 1299/2013.
Articolo 47
Sistemi di gestione e di controllo e audit
1. Per quanto concerne i principi generali dei sistemi di gestione e controllo, si applicano l'articolo 72 e l'articolo 122, paragrafi 1 e 3, del regolamento (UE) n. 1303/2013.
2. Per quanto concerne la cooperazione con le autorità di audit, si applica l'articolo 128 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
3. Per quanto concerne la proporzionalità in materia di controllo dei programmi di cooperazione transfrontaliera, si applica l'articolo 148 del regolamento (UE) n. 1303/2013.
Articolo 48
Interruzione di programmi di cooperazione transfrontaliera
1. Qualora nessuno dei beneficiari dell'IPA II partecipanti abbia stipulato la convenzione di finanziamento entro la fine dell'anno successivo a quello di adozione del programma, la Commissione interrompe il programma di cooperazione transfrontaliera.
Le rate annue del Fondo europeo di sviluppo regionale già impegnate restano a disposizione per la loro normale durata, ma possono essere utilizzate soltanto per attività che si svolgono esclusivamente negli Stati membri interessati e oggetto di appalto prima che la Commissione decidesse l'interruzione. Entro i tre mesi successivi alla chiusura dei contratti l'autorità di gestione trasmette la relazione finale alla Commissione, la quale procede in conformità ai paragrafi 2 e 3.
2. Qualora il programma di cooperazione transfrontaliera non possa essere attuato per problemi insorti nelle relazioni tra i paesi partecipanti e in altri casi debitamente giustificati, la Commissione può decidere di interrompere il programma prima della data di scadenza del periodo di esecuzione, su richiesta del comitato congiunto di monitoraggio oppure di propria iniziativa, dopo aver consultato il comitato congiunto di monitoraggio.
Qualora il programma sia interrotto, l'autorità di gestione trasmette la relazione finale entro i sei mesi successivi alla decisione della Commissione. Dopo aver liquidato i prefinanziamenti precedenti, la Commissione effettua il pagamento finale del saldo o, all'occorrenza, emette l'ordine di riscossione. La Commissione disimpegna altresì il saldo restante degli impegni.
In alternativa, può essere deciso di ridurre la dotazione del programma per adeguarla alla portata del programma ai sensi dell'articolo 31, paragrafo 5.
3. Nei casi previsti ai paragrafi 1 e 2, i finanziamenti non impegnati del Fondo europeo di sviluppo regionale corrispondenti alle rate annue non ancora impegnate o alle rate annue impegnate e disimpegnate totalmente o parzialmente durante lo stesso esercizio finanziario, che non siano stati riassegnati a un altro programma della stessa categoria di programmi di cooperazione esterna, sono assegnati ai programmi di cooperazione transfrontaliera interna in conformità con l'articolo 4 del regolamento (UE) n. 1299/2013.
L'assistenza IPA II corrispondente alle rate annue non ancora impegnate o alle rate annue impegnate e disimpegnate totalmente o parzialmente durante lo stesso esercizio finanziario è utilizzata per finanziare altri programmi o progetti ammissibili all'assistenza IPA II.
CAPO III
Cooperazione transfrontaliera tra beneficiari dell'IPA II o tra beneficiari dell'IPA II e paesi rientranti nello strumento europeo di vicinato
Articolo 49
Programmazione
1. I programmi di cooperazione transfrontaliera sono elaborati secondo il modello fornito dalla Commissione; essi sono preparati congiuntamente dai paesi partecipanti e presentati alla Commissione per via elettronica.
2. Un programma di cooperazione transfrontaliera consta di priorità tematiche conformemente all'articolo 29.
Articolo 50
Assistenza tecnica
L'importo dell'assistenza IPA II da destinare all'assistenza tecnica è limitato al 10 % dell'importo totale assegnato al programma di cooperazione transfrontaliera.
Articolo 51
Modalità di attuazione
1. I programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettere b) e c), è attuata mediante gestione diretta o indiretta.
2. I programmi di cooperazione transfrontaliera sono gestiti da una sola amministrazione aggiudicatrice quale definita nella decisione di esecuzione della Commissione recante approvazione del programma di cooperazione transfrontaliera in questione.
Articolo 52
Strutture e autorità
1. Sono coinvolte nella gestione dei programmi di cooperazione transfrontaliera nei beneficiari dell'IPA II le strutture seguenti:
a)
i coordinatori nazionali IPA dei paesi che partecipano al programma di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 4 e, se del caso, i coordinatori incaricati della cooperazione territoriale;
b)
l'ordinatore nazionale e la struttura di gestione di cui all'articolo 7 del beneficiario dell'IPA II partecipante in cui ha sede l'amministrazione aggiudicatrice quando il programma transfrontaliero viene attuato nell'ambito della gestione indiretta;
c)
le strutture operative in tutti i paesi beneficiari, che collaborano strettamente alla programmazione e attuazione del pertinente programma di cooperazione transfrontaliera. In caso di gestione indiretta, la struttura operativa comprende un'amministrazione aggiudicatrice;
d)
l'autorità di audit di cui all'articolo 7, paragrafo 3, quando il programma transfrontaliero viene attuato nell'ambito della gestione indiretta. Quando non è autorizzata a svolgere le funzioni di cui all'articolo 12, è assistita da un gruppo di revisori contabili comprendente un rappresentante di ciascun paese che partecipa al programma di cooperazione transfrontaliera.
2. I beneficiari dell'IPA II e i paesi cui si applica lo strumento europeo di vicinato che partecipano a un programma di cooperazione transfrontaliera istituiscono un comitato congiunto di monitoraggio che esercita anche le funzioni del comitato di monitoraggio settoriale di cui all'articolo 19.
3. È istituito un segretariato tecnico congiunto che assiste la Commissione, le strutture operative e il comitato congiunto di monitoraggio.
4. Le funzioni e le responsabilità di dette strutture sono definite nell'accordo quadro di cui all'articolo 5.
5. Nell'ambito della gestione indiretta, i paesi partecipanti stipulano un accordo bilaterale che definisce le responsabilità rispettive nell'attuazione del programma di cooperazione transfrontaliera pertinente. I requisiti minimi per un tale accordo bilaterale sono definiti nell'accordo quadro di cui all'articolo 5.
Articolo 53
Selezione degli interventi
1. Nell'ambito di un programma di cooperazione transfrontaliera sono selezionati gli interventi che producono effetti e vantaggi transfrontalieri evidenti.
2. Gli interventi nell'ambito dei programmi di cooperazione transfrontaliera sono selezionati dall'amministrazione aggiudicatrice mediante inviti a presentare proposte che interessano l'intera area ammissibile.
3. I paesi partecipanti possono inoltre individuare interventi al di fuori degli inviti a presentare proposte. In tal caso, gli interventi sono esplicitamente menzionati nel programma di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 49.
4. Gli interventi selezionati per la cooperazione transfrontaliera comportano la partecipazione di beneficiari di almeno due paesi partecipanti. I beneficiari cooperano per sviluppare e attuare le operazioni. Inoltre, cooperano nell'ambito della dotazione di personale o del finanziamento degli interventi o di entrambi.
5. Un intervento può essere attuato in un solo paese partecipante, purché siano identificati gli effetti e i vantaggi transfrontalieri.
Articolo 54
Beneficiari
1. Per i programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettera b), i beneficiari sono stabiliti in un beneficiario dell'IPA II. Per i programmi di cooperazione transfrontaliera di cui all'articolo 27, lettera c), il beneficiario è stabilito in un beneficiario dell'IPA II o in un paese cui si applica lo strumento europeo di vicinato.
2. Uno dei beneficiari che partecipano a un determinato intervento è designato da tutti i beneficiari come capofila.
3. Il capofila si assume la responsabilità dell'attuazione finanziaria dell'intero intervento, verifica che quest'ultimo sia eseguito conformemente alle condizioni stabilite nel contratto e definisce con gli altri beneficiari modalità per garantire la sana gestione finanziaria dei fondi stanziati per l'intervento, incluse le modalità di recupero degli importi indebitamente versati.
TITOLO VII
AGRICOLTURA E SVILUPPO RURALE
Articolo 55
Disposizioni specifiche relative ai programmi di sviluppo rurale
1. Nell'ambito del settore «agricoltura e sviluppo rurale», i programmi di sviluppo rurale sono redatti a livello nazionale, elaborati dalle autorità competenti designate dal beneficiario dell'IPA II e presentati alla Commissione previa consultazione delle opportune parti interessate.
2. I programmi di sviluppo rurale sono attuati dai beneficiari dell'IPA II secondo il metodo della gestione indiretta, in conformità con l'articolo 58, paragrafo 1, del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012, e finanziano determinati tipi di azioni di cui al regolamento (UE) n. 1305/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (12).
3. La struttura operativa stabilita in conformità con l'articolo 10 è costituita, per i programmi di sviluppo rurale, dalle seguenti autorità distinte che operano in stretta collaborazione:
a)
l'autorità di gestione, che è un organismo pubblico operante a livello nazionale, competente per l'elaborazione e l'attuazione dei programmi, compresa la selezione delle misure e la pubblicità, il coordinamento, la valutazione, il monitoraggio del programma e le relative relazioni, e gestita da un funzionario di alto livello con responsabilità esclusive; nonché
b)
l'agenzia per lo sviluppo rurale IPA, avente funzioni analoghe a quelle degli organismi pagatori negli Stati membri, competente per la pubblicità, la selezione dei progetti nonché per l'autorizzazione, il controllo e la contabilità degli impegni e dei pagamenti e per l'esecuzione di questi ultimi.
4. In deroga all'articolo 15, paragrafo 1, le spese di assistenza tecnica inerenti alla preparazione dei programmi di sviluppo rurale e all'istituzione di sistemi di gestione e controllo possono essere ammissibili anche se sostenute prima della data di adozione della decisione della Commissione recante approvazione del programma di sviluppo rurale, ma non prima del 1o gennaio 2014.
5. Nel determinare la quota di spesa pubblica rispetto al costo totale ammissibile dell'investimento, non si tiene conto dell'aiuto nazionale per agevolare l'accesso ai prestiti concesso senza alcun contributo dell'Unione in virtù del regolamento (UE) n. 231/2014.
6. I progetti di investimento nell'ambito dei programmi di sviluppo rurale restano ammissibili al finanziamento dell'Unione purché non subiscano una modifica sostanziale entro i cinque anni successivi al pagamento finale da parte della struttura operativa.
TITOLO VIII
DISPOSIZIONI FINALI
Articolo 56
Entrata in vigore e applicazione
Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2014.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 2 maggio 2014