NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1058/2012
ze dne 12. listopadu 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity aflatoxinů v sušených fících
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nezbytné změnit maximální limit aflatoxinů v sušených fících, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius, nové informace o tom, do jaké míry lze zabránit přítomnosti aflatoxinů použitím osvědčených postupů, a nové vědecké poznatky o rozdílu ve zdravotním riziku mezi různými hypotetickými maximálními limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu v různých potravinových komoditách.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v sušených fících určených k přímé spotřebě (3). Tento maximální limit byl založen na posouzení provedeném Společným výborem odborníků FAO a WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA) na jeho 68. zasedání, které se týkalo dopadu expozice a zdravotních rizik různých hypotetických maximálních limitů aflatoxinů u mandlí, para ořechů, lískových ořechů, pistácií a sušených fíků (4). Výbor dospěl ohledně sušených fíků k závěru, že uplatnění jakéhokoli scénáře hypotetických maximálních limitů by nemělo žádný závažný dopad na celkovou dietární expozici aflatoxinům. Bylo prokázáno, že při použití osvědčených postupů lze dosáhnout limitu 10 μg/kg celkového aflatoxinu.
(4)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limit celkového aflatoxinu proto, že byly pozorovány velké rozdíly v poměru mezi aflatoxinem B1 a celkovým aflatoxinem, které jsou způsobeny různými faktory (rok sklizně, odrůda, počasí). Avšak vzhledem k tomu, že aflatoxin B1 je nejsilnějším karcinogenem, stanovily právní předpisy EU kromě limitu celkového aflatoxinu i zvláštní nižší maximální limit aflatoxinu B1. Celkový aflatoxin je suma aflatoxinů B1, B2, G1 a G2. Proto je vhodné, aby maximální limit stanovený pro aflatoxin B1 odpovídal limitu stanovenému pro celkový aflatoxin. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí údajů o výskytu aflatoxinů v sušených fících, které byly shromažďovány od roku 2005. Z tohoto výpočtu vyplývá, že poměr obsahu aflatoxinu B1 k obsahu celkového aflatoxinu je průměrně spíše 0,6, a nikoli, že koncentrace aflatoxinu B1 činí průměrně 50 % celkového aflatoxinu, jak vyplývalo z původního předpokladu.
(5)
Výsledek výše uvedeného posouzení JECFA o účinku expozice různým maximálním limitům v sušených fících byl potvrzen aktualizovaným posouzením expozice (5), které provedlo oddělení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) pro monitorování stravy a chemických látek, jež pro různé scénáře dietární expozice odhadlo, že v případě maximálního limitu celkového aflatoxinu v sušených fících 10 μg/kg činí nárůst dietární expozice aflatoxinům mezi 0,15 a 0,26 % ve srovnání s limitem 4 μg/kg. Na základě předchozích posouzení EFSA týkajících se této otázky (6) lze dospět k závěru, že tento nárůst by neměl nepříznivý dopad na veřejné zdraví. Je proto vhodné nahradit maximální limity v současnosti platné v Unii maximálním limitem celkového aflatoxinu v sušených fících a příslušným maximálním limitem aflatoxinu B1 podle Codex Alimentarius a odpovídajícím způsobem změnit nařízení (ES) č. 1881/2006.
(6)
Jelikož Komise pro Codex Alimentarius nestanovila maximální limit celkového aflatoxinu v jiných fících, než jsou fíky určené k přímé spotřebě, je vhodné zachovat stávající maximální limit Unie pro celkový aflatoxin v těchto fících a upravit pouze limit aflatoxinu B1 pro tyto fíky, aby byly zohledněny nejnovější údaje týkající se poměru koncentrace mezi aflatoxinem B1 a celkovým aflatoxinem v sušených fících.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. listopadu 2012.
REGOLAMENTO (UE) N. 1058/2012 DELLA COMMISSIONE
del 12 novembre 2012
recante modifica del regolamento (CE) n. 1881/2006 per quanto riguarda i tenori massimi di aflatossine nei fichi secchi
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CEE) n. 315/93 del Consiglio, dell' 8 febbraio 1993, che stabilisce procedure comunitarie relative ai contaminanti nei prodotti alimentari (1), in particolare l'articolo 2, paragrafo 3,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 1881/2006 della Commissione, del 19 dicembre 2006, che definisce i tenori massimi di alcuni contaminanti nei prodotti alimentari, (2) precisa i tenori massimi di aflatossina B1 e di aflatossine totali (aflatossina B1 + G1 + B2 + G2) in una serie di prodotti alimentari.
(2)
È necessario modificare i tenori massimi di aflatossine nei fichi secchi per tenere conto degli sviluppi del Codex Alimentarius, di nuove informazioni sulla misura in cui è possibile impedire la presenza di aflatossine applicando buone prassi e di nuove informazioni scientifiche sulla differenza in termini di rischi per la salute tra vari tenori massimi ipotetici di aflatossina B1 e di aflatossine totali nei diversi prodotti alimentari.
(3)
Nel Codex Alimentarius è stato fissato un tenore di 10 μg/kg di aflatossine totali nei fichi secchi "pronti per il consumo" (3). Il suddetto tenore massimo si basa sulla valutazione del Comitato misto di esperti sugli additivi alimentari e sui contaminanti FAO/OMS (JECFA) effettuata alla sessantottesima riunione sull'impatto dell'esposizione e sul rischio per la salute di vari tenori massimi ipotetici di aflatossine nelle mandorle, nelle noci del Brasile, nelle nocciole, nei pistacchi e nei fichi secchi (4). Per quanto concerne i fichi secchi il Comitato ha concluso che, a prescindere dal tenore massimo ipotetico considerato, non vi sarebbero impatti significativi sull'esposizione alimentare totale alle aflatossine. È stato dimostrato che, applicando buone pratiche, è possibile ottenere un tenore massimo di aflatossine pari a 10 μg/kg.
(4)
Nel Codex Alimentarius è fissato solo un tenore massimo per le aflatossine totali, viste le notevoli variazioni osservate nel rapporto tra aflatossina B1 e aflatossine totali, causate da numerosi fattori (anno del raccolto, varietà, fenomeni atmosferici). Tuttavia, visto che l'aflatossina B1 è il cancerogeno più potente, la legislazione UE contempla un tenore massimo distinto per questa aflatossina, oltre al tenore relativo alle aflatossine totali. Le aflatossine totali sono costituite dalla somma di aflatossina B1, B2, G1 e G2. Il tenore massimo fissato per l'aflatossina B1 deve pertanto corrispondere al tenore stabilito per le aflatossine totali. Il tenore di aflatossina B1 è stato determinato servendosi dei dati sulla presenza di aflatossine nei fichi secchi rilevati dal 2005. Dal suddetto calcolo risulta chiaramente che il rapporto tra il contenuto di aflatossina B1 e di aflatossine totali è in media 0,6 e che l'ipotesi presa finora in considerazione, secondo la quale il tenore di aflatossina B1 sarebbe in media pari al 50% circa delle aflatossine totali, risulta quindi errata.
(5)
L'esito della suddetta valutazione JECFA sull'effetto dell'esposizione tra vari tenori massimi nei fichi secchi è stato confermato da una nuova valutazione dell'esposizione (5) effettuata dall'unità dell'Autorità europea per la sicurezza alimentare (EFSA) responsabile del monitoraggio degli alimenti e delle sostanze chimiche, secondo la quale, per i diversi scenari di esposizione, l'aumento dell'esposizione alimentare alle aflatossine si situa tra 0,15 e 0,26% per un tenore massimo di aflatossine totali nei fichi secchi pari a 10 μg/kg anziché 4 μg/kg. Dalla precedente valutazione dell'EFSA su tale questione (6), si può concludere che tale aumento non produce effetti avversi per la salute pubblica. Risulta quindi opportuno sostituire i tenori massimi attualmente applicabili nell'Unione con il tenore massimo del Codex per le aflatossine totali nei fichi secchi e con il corrispondente tenore massimo per l'aflatossina B1 e modificare di conseguenza il regolamento (CE) n. 1881/2006.
(6)
Poiché la commissione del Codex Alimentarius non ha fissato un tenore massimo per le aflatossine totali nei fichi diversi dai fichi "pronti per il consumo", è opportuno mantenere il tenore massimo in vigore a livello dell'Unione per le aflatossine totali nei suddetti fichi e adeguare unicamente il tenore per l'aflatossina B1 nei suddetti fichi, al fine di tenere conto dei dati più recenti sul rapporto tra la concentrazione di aflatossina B1 e di aflatossine totali nei fichi secchi.
(7)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali e ad esse non si sono opposti né il Parlamento europeo né il Consiglio,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
L'allegato del regolamento (CE) n. 1881/2006 è modificato conformemente all'allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 12 novembre 2012