PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/519 DELLA COMMISSIONE
del 26 marzo 2015
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Repubblica popolare cinese ed esteso alle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio spediti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano o no dichiarati originari della Malaysia, in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (il «regolamento di base»), in particolare l'articolo 11, paragrafo 2,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
In seguito a un'inchiesta antidumping («l'inchiesta iniziale»), il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 91/2009 (2), modificato da ultimo dal regolamento di esecuzione (UE) n. 924/2012 (3), un dazio antidumping definitivo («le misure iniziali») sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio («EFFA») originari della Repubblica popolare cinese («RPC»).
(2)
A seguito della modifica apportata dal regolamento di esecuzione (UE) n. 924/2012, le misure hanno assunto la forma di un dazio ad valorem compreso tra lo 0,0 % e il 69,7 % stabilito per singoli produttori esportatori cinesi inclusi nel campione. Allo stesso tempo, il dazio antidumping per i produttori esportatori cinesi non inclusi nel campione che hanno collaborato è stato fissato ad un livello del 54,1 %, mentre il dazio residuo per i produttori esportatori cinesi che non hanno collaborato era pari al 74,1 % («i dazi in vigore»).
(3)
Le misure iniziali sono state estese alle importazioni di elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o no originari della Malaysia, dal regolamento di esecuzione (UE) n. 723/2011 del Consiglio (4), modificato da ultimo dal regolamento di esecuzione (UE) n. 693/2012 (5).
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(4)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (6) delle misure antidumping definitive in vigore, il 1o ottobre 2013 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame di tali misure in previsione della scadenza in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dall'European Industrial Fasteners Institute («il richiedente»), per conto di produttori che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale dell'Unione di elementi di fissaggio in ferro o acciaio.
(5)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe probabilmente comportato il persistere o la reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell'industria dell'Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(6)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che sussistevano elementi di prova sufficienti per l'apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 30 gennaio 2014, mediante un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (7) («l'avviso di apertura»), la Commissione ha annunciato l'apertura di un riesame in previsione della scadenza in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell'inchiesta di riesame e periodo in esame
(7)
L'inchiesta sul persistere o sulla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2013 e il 31 dicembre 2013 («periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»). L'esame degli andamenti rilevanti per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e il 31 dicembre 2013 («periodo in esame»).
4.2. Parti interessate dall'inchiesta
(8)
La Commissione ha ufficialmente informato il richiedente, gli altri produttori noti dell'Unione, i produttori esportatori della RPC e i rappresentanti della RPC in merito all'apertura del riesame in previsione della scadenza. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(9)
È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere sentite.
(10)
Considerato il numero manifestamente elevato di produttori esportatori della RPC e di produttori e importatori indipendenti dell'Unione coinvolti nell'inchiesta, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento conformemente all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere in merito alla necessità di ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione le parti citate sopra sono state invitate a manifestarsi alla Commissione entro 15 giorni dall'apertura del riesame e a fornire a quest'ultima le informazioni richieste nell'avviso di apertura.
(11)
Dei 352 produttori cinesi noti, 24 hanno risposto al questionario di campionamento. Tuttavia, 13 di questi produttori hanno segnalato di non aver effettuato esportazioni nell'UE, mentre altri tre non risultano avere praticato dumping nel corso dell'inchiesta iniziale e non sono pertanto soggetti alle misure in vigore. Le otto società rimanenti hanno dichiarato 11 800 tonnellate di esportazioni nell'UE, che in base ai dati Eurostat rappresentavano il 132 % del totale delle importazioni cinesi nell'UE durante il PIR. È stato proposto un campione dei tre maggiori esportatori. Una delle società incluse nel campione ha tuttavia sostenuto di aver commesso un errore nella dichiarazione delle proprie esportazioni nell'UE nel modulo di campionamento; il volume riportato di tali esportazioni avrebbe dovuto infatti essere pari a zero.
(12)
Si è quindi stabilito che il campione sarebbe stato costituito dai tre maggiori esportatori rimanenti. Tutte le tre società incluse nel campione hanno ritirato le loro offerte di collaborazione in diverse fasi della procedura, scegliendo di non rispondere al questionario o di non permettere le verifiche in loco. La Commissione ha di conseguenza inviato lettere a ciascuna delle tre società, notificando la propria intenzione di applicare l'articolo 18 del regolamento di base. Non è stata ricevuta alcuna risposta da tali produttori esportatori.
(13)
La Commissione ha esaminato la situazione dei quattro produttori esportatori rimanenti che hanno risposto al questionario di campionamento. Le loro esportazioni nell'Unione erano talmente ridotte (vale a dire inferiori all'1 % delle esportazioni totali) che non è stato ritenuto appropriato o rappresentativo stabilire un nuovo campione e fondare le conclusioni dell'inchiesta sulla loro situazione. Si è considerato più appropriato fondare le conclusioni dell'inchiesta su una base più ampia e rappresentativa, vale a dire sui dati disponibili in considerazione della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi inclusi nel campione. La Commissione ha informato le quattro società rimanenti della propria intenzione di utilizzare i dati disponibili.
(14)
In considerazione della scarsa collaborazione la Commissione ha annunciato alle autorità cinesi la propria intenzione di applicare l'articolo 18. La Commissione non ha ricevuto osservazioni o richieste di intervento del consigliere-auditore in relazione alle lettere inviate alle società e alle autorità cinesi rispettivamente.
(15)
Nella fase preliminare dell'inchiesta la Commissione ha ricevuto offerte di collaborazione da 91 produttori/gruppi di produttori dell'Unione che rappresentavano circa il 50 % della produzione dell'Unione di elementi di fissaggio in ferro o acciaio. In considerazione del numero elevato di produttori che hanno collaborato, la Commissione ha fatto ricorso alla tecnica del campionamento. Il campione selezionato consisteva originariamente in nove società o gruppi di società tra le più rappresentative in termini di volumi, dimensioni, gamma di tipi di prodotto e posizione geografica nell'Unione. Una delle società incluse nel campione ha ritirato la propria offerta di collaborazione ed ha scelto di non rispondere al questionario. La Commissione ha di conseguenza informato tale società della sua esclusione dal campione in considerazione della mancanza di collaborazione. Il campione ridotto alle otto società/gruppi di società rimanenti è stato tuttavia considerato rappresentativo in quanto riguardava il 24 % della produzione totale stimata di elementi di fissaggio in ferro o acciaio nell'Unione durante il PIR.
(16)
Due importatori dell'Unione hanno risposto ai questionari. In considerazione del numero relativamente limitato di società, il campionamento non è stato necessario.
(17)
Per quanto riguarda gli utilizzatori, nessuno di essi si è manifestato entro il termine stabilito nell'avviso di apertura o in una fase successiva della procedura. Si ritiene quindi che nessun utilizzatore abbia collaborato all'inchiesta.
(18)
Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell'Unione:
Sono state effettuate visite ad undici società (almeno una per ognuno degli otto gruppi di società inclusi nel campione). Tali produttori dell'Unione hanno chiesto, a norma dell'articolo 19 del regolamento di base, che la loro identità non fosse divulgata. Essi hanno sostenuto che, qualora la loro identità fosse stata rivelata, le loro attività commerciali avrebbero potuto subire gravi effetti negativi. La loro richiesta è stata esaminata e giudicata fondata. Di conseguenza i nomi di queste società non sono elencati.
b)
Importatori dell'Unione
Adolf Würth GmbH & Co - Germania
Marcopol z o.o. - Polonia
c)
Produttori dei paesi ad economia di mercato:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India
5. Divulgazione delle conclusioni
(19)
Tutte le parti interessate sono state informate dei dati e delle considerazioni principali che hanno condotto alle conclusioni del presente riesame in previsione della scadenza e sono state invitate a presentare le proprie osservazioni («divulgazione delle conclusioni definitive»). In seguito alla divulgazione delle conclusioni è stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale poter presentare osservazioni al riguardo. Sono pervenute osservazioni da parte del richiedente, della Camera di commercio cinese per l'importazione e l'esportazione di macchinari e prodotti elettronici, di due importatori/produttori dell'Unione e del loro produttore cinese rispettivo e di due associazioni di distributori dell'Unione. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni debitamente motivate.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(20)
Il prodotto in esame è costituito da determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio non inossidabile, vale a dire viti per legno (esclusi i tirafondi), viti autofilettanti, altre viti e bulloni a testa (anche con relativi dadi o rondelle, ma escluse le viti ottenute filettando barre, aste, profili o fili, a sezione piena, con stelo di spessore non superiore a 6 mm ed esclusi viti e bulloni per fissare gli elementi per la costruzione di strade ferrate) e rondelle, originari della RPC, classificati ai codici NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ed ex 7318 22 00.
2. Prodotto simile
(21)
Si è rilevato che il prodotto in esame e gli elementi di fissaggio in ferro o acciaio fabbricati e venduti nell'Unione dall'industria dell'Unione e gli elementi di fissaggio in ferro o acciaio fabbricati e venduti sul mercato interno della Malaysia («il paese di riferimento») hanno le stesse caratteristiche chimiche e fisiche e gli stessi impieghi di base degli elementi di fissaggio in ferro o acciaio prodotti nella RPC e venduti per l'esportazione nell'Unione. Tali prodotti sono pertanto considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(22)
Conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha valutato se la scadenza delle misure in vigore potesse implicare il rischio della persistenza o della reiterazione delle pratiche di dumping dalla RPC.
1. Osservazioni preliminari
(23)
Come spiegato ai considerando da 11 a 14, nessun produttore esportatore cinese incluso nel campione ha collaborato all'inchiesta. In mancanza di collaborazione sufficiente da parte dei produttori esportatori della RPC, l'analisi complessiva, compreso il calcolo del dumping, si è pertanto fondata sui dati disponibili, a norma dell'articolo 18 del regolamento di base.
(24)
Il rischio del persistere o della reiterazione del dumping è stato valutato utilizzando la domanda di riesame in previsione della scadenza, in combinazione con altre fonti di informazione, quali le statistiche commerciali sulle importazioni e sulle esportazioni (dati sulle esportazioni elaborati dalla Cina e da Eurostat) nonché altre informazioni a disposizione del pubblico (come una dichiarazione dell'associazione cinese dell'industria degli elementi di fissaggio).
(25)
La mancanza di collaborazione ha influito sul confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, poiché non si conosceva la gamma precisa dei prodotti esportati dai produttori cinesi nell'Unione.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Selezione del paese di riferimento e calcolo del valore normale
(26)
Nell'avviso di apertura la Commissione aveva invitato tutte le parti interessate a presentare osservazioni in merito alla propria proposta di utilizzare l'India come paese terzo a economia di mercato al fine di determinare il valore normale per quanto riguarda la RPC. L'India era stata usata come paese di riferimento anche nell'inchiesta iniziale.
(27)
Oltre all'India il richiedente aveva proposto gli USA come potenziale paese di riferimento. Altre parti interessate hanno espresso riserve sulla proposta dell'India e hanno suggerito la Malaysia, Taiwan, la Thailandia e il Vietnam come paesi di riferimento alternativi.
(28)
Oltre alle proposte formulate dalle parti interessate, anche la Commissione si è impegnata ad individuare un paese di riferimento adeguato. La Commissione ha identificato il Giappone come un altro potenziale paese di riferimento a causa del suo vasto volume di produzione di elementi di fissaggio, simile a quello della RPC.
(29)
Sono state inviate richieste di collaborazione ai produttori noti dell'India, del Giappone, della Malaysia (produttori reali che non attuano pratiche di elusione (8)), di Taiwan, della Thailandia e degli Stati Uniti. I produttori vietnamiti non sono stati contattati poiché il Vietnam non è considerato un paese a economia di mercato. Offerte di collaborazione sono state ricevute da produttori esportatori dell'India e della Malaysia e sono state effettuate visite di verifica in questi due paesi.
(30)
Si è constatato che una delle società indiane che hanno collaborato non era un produttore ma un società commerciale e che una seconda società indiana che ha collaborato ha iniziato la sua attività solo dopo il PIR. Le vendite e i dati relativi ai costi dell'India non potevano pertanto essere utilizzati. Si è constatato che le due società della Malaysia che hanno collaborato sono produttori esportatori con dati completi disponibili per il PIR. La Malaysia è stata pertanto scelta come paese di riferimento per stabilire il valore normale per la RPC, in conformità all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a, del regolamento di base.
(31)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base si è dapprima esaminato se, per quanto riguarda i produttori che hanno collaborato in Malaysia, il volume totale delle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti sul mercato interno fosse rappresentativo rispetto al volume complessivo delle esportazioni nell'Unione, ossia se il volume totale di tali vendite sul mercato interno corrispondesse ad almeno il 5 % del volume totale delle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame. Su tale base, si è accertato che le vendite sul mercato interno del paese di riferimento erano rappresentative.
(32)
Si è poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell'ambito di normali operazioni commerciali a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tale scopo si è determinata la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il PIR. Le vendite sul mercato interno di uno dei produttori sono risultate effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, a differenza delle vendite del secondo produttore.
(33)
Il valore normale del primo produttore si è quindi basato sul prezzo effettivo praticato sul mercato interno, calcolato come media ponderata del prezzo delle vendite remunerative effettuate sul mercato interno durante il PIR. Il valore normale del secondo produttore è stato calcolato in conformità all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(34)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, due parti interessate hanno fatto pervenire le loro osservazioni in merito alla selezione del paese di riferimento. Tali parti hanno affermato che il Giappone non avrebbe dovuto essere considerato un potenziale paese di riferimento poiché si concentra su prodotti di alta gamma a costi elevati. Una di queste parti ha altresì osservato che Taiwan avrebbe dovuto essere selezionato come paese di riferimento a causa del gran numero di produttori, dei suoi costi simili a quelli della Cina e delle sue vaste esportazioni in Europa e nel Nord America.
(35)
La Commissione fa notare che la selezione del paese di riferimento è avvenuta a seguito di un esame dei sei potenziali paesi. A tutti questi paesi è stata richiesta collaborazione. Offerte di collaborazione sono pervenute unicamente dalla Malaysia e dall'India; nessuna offerta di collaborazione è pervenuta da Taiwan e dal Giappone. Per le ragioni di cui al considerando 30, si è deciso di selezionare la Malaysia.
2.2. Determinazione del prezzo all'esportazione
(36)
In considerazione della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi inclusi nel campione e quindi dell'assenza di informazioni specifiche sui prezzi cinesi, il prezzo all'esportazione è stato determinato sulla base dei dati disponibili in conformità all'articolo 18 del regolamento di base. A tal fine sono state utilizzate fonti statistiche (Eurostat).
2.3. Confronto e adeguamenti
(37)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica. A norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, ove necessario si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, del prezzo all'esportazione. Al fine di esprimere il prezzo all'esportazione a livello franco fabbrica, la Commissione ha adeguato il prezzo cif basato sui dati Eurostat per tenere conto dei costi di trasporto, assicurazione, movimentazione e credito.
2.4. Dumping durante il PIR
(38)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all'esportazione. Il confronto tra i prezzi medi all'importazione di Eurostat e i valori normali del paese di riferimento non ha dimostrato l'esistenza di pratiche di dumping.
(39)
Durante il PIR sono tuttavia stati importati nell'Unione solo volumi trascurabili di elementi di fissaggio in ferro o acciaio in provenienza della RPC; tali volumi ammontavano a 9 000 tonnellate (per un valore di 23 milioni di EUR), escludendo gli elementi di fissaggio in ferro o acciaio fabbricati dai produttori esportatori che non praticavano il dumping secondo quanto accertato nell'inchiesta iniziale. Inoltre, a causa della mancanza di collaborazione da parte degli esportatori cinesi inclusi nel campione, non erano disponibili informazioni sulla gamma di prodotti delle esportazioni cinesi e di conseguenza il confronto con il valore normale del paese di riferimento si poteva effettuare solo su base aggregata.
(40)
Le conclusioni relative all'assenza del dumping durante il PIR sono pertanto considerate di scarsa rilevanza in ragione degli scarsi quantitativi importati e dell'assenza di informazioni riguardanti la gamma di prodotti importati, data la grande varietà di elementi di fissaggio fabbricati e commercializzati.
(41)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, tre parti interessate hanno osservato che, poiché non erano state riscontrate pratiche di dumping durante il PIR, era opportuno abrogare le misure. Ritenevano infatti che, nonostante i ridotti volumi delle esportazioni dalla RPC, le conclusioni relative all'assenza del dumping fossero segnatamente rilevanti.
(42)
La Commissione osserva che, in linea con l'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le conclusioni si fondano sul rischio della reiterazione del dumping e non sulla constatazione dell'esistenza di pratiche di dumping durante il PIR.
3. Prove relative al rischio della reiterazione del dumping
(43)
Alla luce delle considerazioni di cui ai considerando da 38 a 40, la Commissione ha valutato ulteriormente se vi fosse un rischio di reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure. La Commissione ha analizzato i seguenti elementi: la capacità di produzione e la capacità inutilizzata nella RPC, il prezzo all'esportazione dalla RPC in altri mercati, le pratiche di elusione e l'attrattiva del mercato dell'Unione.
3.1. Capacità di produzione e capacità inutilizzata della RPC
(44)
Si stima che la RPC sia il primo produttore mondiale di elementi di fissaggio in ferro o acciaio. Secondo i dati dell'associazione cinese dell'industria degli elementi di fissaggio (9) («ACIEF»), la capacità di produzione è stata stimata a 6,6 milioni di tonnellate nel 2012. Si è stimato che la capacità fosse stata utilizzata al livello del 75 %, lasciando così una notevole capacità inutilizzata paragonabile al consumo totale dell'Unione.
(45)
L'ACIEF stima anche che nel 2012 sia stato esportato il 40-50 % della produzione di elementi di fissaggio in ferro o acciaio (2,5 milioni di tonnellate). È chiaro che l'esportazione è una parte importante dell'attività dei produttori cinesi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio. Le esportazioni cinesi hanno quindi superato di oltre il 40 % il consumo totale dell'Unione nello stesso periodo.
3.2. Il prezzo all'esportazione dalla RPC in mercati di paesi terzi
(46)
La domanda contiene elementi di prova prima facie circa i prezzi all'esportazione della Cina in altri mercati, come gli Stati Uniti e la Tunisia. Le prove si basavano su offerte di prezzo ottenute dall'industria dell'Unione. Tali prezzi all'esportazione sono risultati inferiori al valore normale stabilito anteriormente. Inoltre, sulla base dei prezzi all'esportazione della Cina in Croazia nel 2012 e nel 1o trimestre del 2013, vale a dire prima che la Croazia aderisse all'UE e che le misure protettive dell'UE fossero estese a tale paese, è possibile concludere che il livello dei prezzi all'esportazione della Cina che ha determinato l'istituzione di misure nell'inchiesta iniziale rimane analogo e pertanto al di sotto del valore normale stabilito sopra.
(47)
Diversi paesi terzi hanno adottato misure antidumping sugli elementi di fissaggio provenienti dalla RPC [ad esempio il Canada (10), la Colombia (11), il Messico (12), il Sud Africa (13) e gli Stati Uniti (14)]. Tali misure riguardano varie sottocategorie di elementi di fissaggio, compreso il prodotto in esame. Tali misure antidumping sono state considerate un indizio supplementare dell'esistenza di pratiche di dumping in mercati di paesi terzi.
(48)
Tenuto conto di queste considerazioni, la Commissione conclude che i produttori esportatori della RPC hanno venduto e vendono elementi di fissaggio in ferro o acciaio nei paesi terzi citati ai considerando 46 e 47 a prezzi di dumping. La Commissione ritiene pertanto che sia probabile che, in caso di abrogazione delle misure in vigore, i produttori esportatori della RPC vendano il prodotto in esame a prezzi di dumping anche sul mercato dell'Unione.
3.3. Pratiche di elusione
(49)
Un'inchiesta antielusione (15) ha concluso che le pratiche di elusione delle misure applicabili agli elementi di fissaggio cinesi avvenivano attraverso la Malaysia. Le misure erano state pertanto estese alla Malaysia, fatta eccezione per nove produttori della Malaysia che sono risultati essere produttori veri che non attuano pratiche di elusione e sono stati esentati dalle misure. Le pratiche di elusione indicano che gli esportatori che ricorrono al dumping hanno interesse a raggiungere il mercato dell'Unione a prezzi di dumping senza dover pagare i dazi. In caso di scadenza delle misure è pertanto probabile che tali esportatori siano propensi a dirigere le importazioni oggetto di dumping direttamente sul mercato dell'Unione, senza dover ricorrere a pratiche di elusione.
(50)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, due parti interessate hanno osservato che aliquote di dazio più basse ridurrebbero il rischio di pratiche di elusione. Le parti hanno inoltre sostenuto che le misure speciali di cui al considerando 129, che obbligano gli esportatori cinesi soggetti ad aliquote del dazio individuali a presentare fatture, dimostrano che le aliquote del dazio sono troppo elevate e incoraggiano le pratiche di elusione.
(51)
La Commissione osserva che il livello dei dazi antidumping in vigore non può essere modificato nel contesto dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. Le misure speciali per gli esportatori cinesi sono inoltre intese ad affrontare il potenziale rischio di pratiche di elusione tra produttori cinesi a causa delle differenze nelle aliquote del dazio individuali. Per contro, le pratiche di elusione attraverso la Malaysia sono state analizzate come indicatore del rischio della reiterazione del dumping della RPC nell'Unione. La Commissione ritiene che i due aspetti non siano direttamente correlati: l'obbligo per i produttori cinesi di presentare le fatture non modifica le conclusioni secondo cui le pratiche di elusione attraverso altri paesi sono un'indicazione del rischio della reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure.
3.4. Attrattiva del mercato dell'Unione
(52)
Le pratiche di elusione attraverso la Malaysia dimostrano che i prezzi più elevati praticati sul mercato dell'Unione rendono quest'ultimo attraente per i produttori cinesi. L'esistenza di misure antidumping in altri mercati di esportazione aumenterebbe ulteriormente l'attrattiva del mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure. Si può pertanto ragionevolmente prevedere che, qualora le misure fossero abrogate, una parte sostanziale delle attuali esportazioni cinesi potrebbe essere reindirizzato verso l'Unione. Occorre ricordare che prima che venissero imposte le misure iniziali la quota di mercato cinese nel mercato dell'Unione era pari al 26 %. È pertanto probabile che, in caso di scadenza delle misure, le esportazioni cinesi, che attualmente detengono una quantità pari allo 0,5 % del mercato dell'Unione, aumentino notevolmente grazie a prezzi inferiori a quelli dell'Unione.
3.5. Conclusioni sul rischio della reiterazione del dumping
(53)
Dall'inchiesta è emerso che le esportazioni di elementi di fissaggio dalla RPC in diversi paesi terzi venivano effettuate a prezzi di dumping e che alcuni di questi paesi terzi avevano adottato misure antidumping relative a elementi di fissaggio cinesi. La pratica tariffaria delle esportazioni cinesi in paesi terzi indica un rischio della reiterazione del dumping nel mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure.
(54)
L'esistenza di pratiche di elusione è stata considerata un'ulteriore indicazione del rischio della reiterazione del dumping.
(55)
Inoltre l'attrattiva del mercato dell'Unione e il fatto che altri mercati restino chiusi a causa di misure antidumping indica che esiste il rischio che le esportazioni cinesi vengano reindirizzate verso il mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure.
(56)
Durante il PIR la capacità inutilizzata per la produzione del prodotto in esame nella RPC è notevole rispetto al consumo dell'Unione. Se questa capacità venisse utilizzata per esportare nell'Unione e competere a livello di prezzi con i produttori dell'Unione, sussisterebbe un grave rischio che tali esportazioni fossero effettuate a prezzi di dumping a causa dell'eccesso di produzione che dovrebbe trovare il modo di arrivare ai mercati di esportazione, cosa che costituisce un incentivo al dumping.
(57)
Alla luce di quanto precede sussiste il rischio della reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure.
D. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA DELL'UNIONE
(58)
L'inchiesta ha dimostrato che il prodotto simile è fabbricato da un gran numero di produttori nell'Unione, comprese numerose piccole e medie imprese, e alcune società più grandi. I produttori dell'Unione a nome dei quali è stata presentata la domanda di riesame in previsione della scadenza hanno collaborato all'indagine, ad eccezione di una società, come indicato al considerando 15. Numerosi altri produttori, favorevoli o contrari alla domanda, hanno fornito dati generali sui loro volumi di produzione e di vendita. Dal momento che molti produttori dell'Unione, per lo più piccole imprese, non hanno collaborato all'inchiesta, non è stato possibile definire con precisione il volume totale della produzione dell'Unione e il numero di produttori sulla base dei dati delle singole società.
(59)
Di conseguenza il volume della produzione dell'Unione è stato stimato utilizzando informazioni fornite nella domanda di riesame in previsione della scadenza sulla base di dati Eurostat relativi alla produzione industriale. Alla luce di quanto precede, la produzione totale dell'Unione durante il PIR è stimata a circa 1,2 milioni di tonnellate.
(60)
La domanda di riesame in previsione della scadenza e le informazioni raccolte nel corso dell'inchiesta permettono inoltre di stimare che durante il PIR il prodotto simile è stato fabbricato da 378 produttori dell'Unione. Essi costituiscono l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base e saranno nel prosieguo denominati «l'industria dell'Unione».
(61)
Come indicato al considerando 15, otto produttori/gruppi di produttori dell'Unione sono stati inclusi nel campione e hanno fornito le informazioni richieste. Si stima che le società incluse nel campione rappresentino circa il 24 % della produzione totale dell'Unione e la loro situazione è considerata rappresentativa per l'industria dell'Unione.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL'UNIONE
1. Osservazioni preliminari
(62)
Per l'analisi del pregiudizio la Commissione ha operato una distinzione tra indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. Gli indicatori macroeconomici per il periodo in esame sono stati stabiliti, analizzati e verificati sulla base dei dati forniti dall'industria dell'Unione. Gli indicatori microeconomici sono stati stabiliti sulla base dei dati raccolti e verificati a livello dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(63)
Gli indicatori macroeconomici descritti nelle seguenti sezioni sono: produzione, capacità di produzione, utilizzo degli impianti, scorte, volume delle vendite, quota di mercato e crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping. Gli indicatori microeconomici sono: prezzi medi unitari, costo di produzione, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e costi del lavoro.
2. Consumo dell'Unione
(64)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito in base ai volumi delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione, effettuando una stima per i produttori che non hanno collaborato, e ai dati sulle importazioni forniti da Eurostat a livello di codice TARIC.
(65)
Durante il periodo in esame il consumo dell'Unione è aumentato del 3 %. Vi è stata una crescita notevole nel 2011, ma il consumo dell'Unione resta molto lontano dai livelli registrati durante il PI iniziale, quando il consumo era superiore a 2,2 milioni di tonnellate.
Tabella 1
Consumo
2010
2011
2012
PIR
Consumo (in tonnellate)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indice (2010 = 100)
100
112
101
103
Fonte: Risposte al questionario, domanda di riesame in previsione della scadenza, Eurostat
3. Volume, prezzi e quota di mercato delle importazioni dalla RPC
(66)
I volumi e le quote di mercato delle importazioni dalla RPC sono stati analizzati sulla base delle informazioni statistiche di Eurostat e dei dati raccolti in conformità all'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
a) Volume e quota di mercato delle importazioni in esame
(67)
Durante il periodo in esame il volume e le quote di mercato delle importazioni del prodotto in esame dalla RPC nell'Unione hanno fatto registrare l'andamento seguente:
Tabella 2
Volume e quote di mercato delle importazioni in esame
2010
2011
2012
PIR
RPC
Volume delle importazioni (in tonnellate)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indice (2010 = 100)
100
87
62
74
Quota di mercato (in %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indice (2010 = 100)
100
77
61
72
Fonte: Eurostat
(68)
I volumi delle importazioni dalla RPC sono diminuiti notevolmente rispetto ai livelli registrati nel periodo dell'inchiesta iniziale (di oltre il 98 % se si confrontano il PI iniziale con il PIR). Anche la quota di mercato cinese è diminuita, passando dal 26 % nel PI iniziale allo 0,5 % nel PIR. Di conseguenza, le esportazioni cinesi ufficiali sul mercato dell'Unione sono quasi cessate. I dati riportati in questa tabella e nella tabella seguente non contengono i volumi delle esportazioni dei tre produttori esportatori cinesi che non risultano avere praticato dumping nel corso dell'inchiesta iniziale. Nel periodo in esame i volumi delle loro esportazioni ammontano in media a circa il 30 % del totale delle esportazioni cinesi del prodotto in esame nell'Unione.
b) Prezzi delle importazioni e sottoquotazione dei prezzi
(69)
La tabella riportata qui sotto indica il prezzo medio delle importazioni cinesi. Durante il periodo in esame il prezzo medio delle importazioni dalla RPC è aumentato del 28 %. Vi è tuttavia motivo di ritenere che tale prezzo (che è di oltre il 250 % superiore al prezzo medio delle esportazioni cinesi durante il PI iniziale) non possa essere considerato un indicatore significativo a causa dei quantitativi molto limitati importati dalla Cina. Sembrerebbe infatti che, tenendo conto degli elevati dazi antidumping, dei ridotti volumi delle importazioni e degli elementi di prova raccolti dagli importatori che hanno collaborato, i quantitativi esportati dai produttori cinesi durante il PIR consistano di ordinativi molto ridotti e/o di tipi di prodotti molto particolari, che comportano quindi un aumento dei prezzi.
Tabella 3
Prezzo medio delle importazioni dalla RPC
2010
2011
2012
PIR
RPC
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indice (2010 = 100)
100
109
159
128
Fonte: Eurostat
(70)
Dal momento che nessun produttore esportatore cinese incluso nel campione ha collaborato all'inchiesta di riesame, e alla luce delle limitate informazioni disponibili da altri produttori esportatori cinesi, la sottoequazione dei prezzi durante il PIR è stata determinata mediante il confronto tra la media ponderata dei prezzi dei produttori dell'Unione praticati ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione, a livello franco fabbrica, e il prezzo all'esportazione medio delle esportazioni cinesi su base cif ottenuti da Eurostat, con gli opportuni adeguamenti per tenere conto dei dazi doganali.
(71)
Il risultato del confronto, espresso in percentuale del fatturato dei produttori dell'Unione inclusi nel campione durante il PIR, ha rivelato una media ponderata del margine di sottoquotazione sul mercato dell'Unione pari al 12 %. Per i motivi esposti al considerando 69, tuttavia, va considerato che i prezzi registrati per le esportazioni cinesi del prodotto in esame nel periodo in esame sono molto più elevati rispetto ai prezzi che si registrerebbero in assenza di misure. Su tale base vi è motivo di ritenere che, in caso di abrogazione delle misure, le esportazioni del prodotto in esame dalla RPC continuerebbero ad esercitare una forte pressione sui prezzi dei produttori dell'Unione.
4. Importazioni da altri paesi terzi non soggette a misure
Tabella 4
Importazioni da altri paesi terzi
2010
2011
2012
PIR
Taiwan
Volume delle importazioni (in tonnellate)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indice (2010 = 100)
100
132
121
120
Prezzo in EUR/tonnellata
1 805
1 905
2 003
1 895
Indice (2010 = 100)
100
106
111
105
Quota di mercato (in %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indice (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Volume delle importazioni (in tonnellate)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indice (2010 = 100)
100
141
137
178
Prezzo in EUR/tonnellata
1 349
1 496
1 528
1 365
Indice (2010 = 100)
100
111
113
101
Quota di mercato (in %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indice (2010 = 100)
100
126
136
174
Thailandia
Volume delle importazioni (in tonnellate)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indice (2010 = 100)
100
220
184
168
Prezzo in EUR/tonnellata
1 259
1 325
1 362
1 246
Indice (2010 = 100)
100
105
108
99
Quota di mercato (in %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indice (2010 = 100)
100
196
183
164
Totale degli altri paesi terzi (16)
Volume delle importazioni (in tonnellate)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indice (2009 = 100)
100
89
72
72
Prezzo in EUR/tonnellata
2 816
3 232
3 729
3 751
Indice (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Quota di mercato (in %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indice (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Totale paesi terzi (16)
Volume delle importazioni (in tonnellate)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indice (2009 = 100)
100
119
106
107
Prezzo in EUR/tonnellata
2 154
2 217
2 382
2 288
Indice (2009 = 100)
100
103
111
106
Quota di mercato (in %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indice (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
I volumi delle importazioni dai paesi terzi nel mercato dell'Unione durante il periodo in esame hanno mostrato una leggera tendenza al rialzo, la quale a sua volta ha seguito l'andamento del consumo. La quota di mercato delle importazioni di elementi di fissaggio in ferro o acciaio da tutti i paesi terzi è rimasta relativamente stabile nel periodo in esame, attorno ad un terzo del consumo dell'Unione.
(73)
I prezzi medi delle importazioni dai paesi terzi sono rimasti generalmente stabili durante il periodo in esame ed al di sotto del livello dei prezzi praticati dall'industria dell'Unione. Nonostante ciò i prezzi delle importazioni da paesi terzi sono notevolmente più elevati di quelli delle importazioni dalla Cina durante l'inchiesta iniziale. Per le ragioni di cui al considerando 69, i prezzi degli elementi di fissaggio in ferro o acciaio cinesi importati nell'Unione durante il PIR, benché superiori ai prezzi medi delle importazioni dai paesi terzi, non si possono considerare rappresentativi.
(74)
Se si considerano individualmente i paesi terzi, risulta chiaro che Taiwan rappresenta oggi il paese straniero più importante attivo nel mercato dell'Unione. Il volume delle sue esportazioni è aumentato del 20 % durante il periodo in esame e rappresenta da solo quasi la metà delle importazioni nel mercato dell'UE. Se si considera che il volume delle sue esportazioni durante il PIR è superiore del 70 % rispetto a quello registrato durante il periodo dell'inchiesta iniziale (e ciò nonostante il fatto che il consumo durante il PIR sia inferiore), risulta evidente che una parte notevole delle esportazioni dalla Cina è stata sostituita da prodotti taiwanesi. Bisogna notare tuttavia che i volumi delle importazioni taiwanesi durante il PIR rappresentavano solamente la metà dei volumi esportati dalla Cina durante il PI iniziale e che i prezzi medi taiwanesi durante il PIR erano quasi il doppio (+ 97,8 %) dei prezzi medi delle esportazioni cinesi durante il PI iniziale. Occorre segnalare inoltre che gli esportatori cinesi hanno continuato le vendite a livello di prezzi altrettanto bassi nei mercati europei in cui non erano in vigore misure antidumping, come in Croazia prima dell'adesione all'UE.
(75)
Si potrebbero identificare anche il Vietnam e la Thailandia come paesi che hanno beneficiato della scomparsa delle esportazioni cinesi, dato che tali paesi hanno registrato un aumento notevole (nell'ordine del 70-80 %) sebbene partissero da volumi molto minori.
(76)
Si dovrebbe anche tener conto del fatto che i prodotti importati rientrano in una gamma più orientata ai prodotti standard rispetto a quelli dell'industria dell'Unione.
(77)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, quattro parti interessate hanno sostenuto che le conclusioni della Commissione in merito alla parziale sostituzione sul mercato dell'Unione delle importazioni cinesi con importazioni da Taiwan, dalla Thailandia e dal Vietnam dovrebbero permettere di stabilire che i prodotti che possono essere importati dalla Cina sono di tipo standard e di conseguenza non in concorrenza diretta con i prodotti più sofisticati fabbricati dall'industria dell'Unione.
(78)
In risposta a tale argomentazione va osservato che il fatto che le importazioni da paesi terzi sembrino occupare la quota di mercato abbandonata dagli esportatori cinesi non significa che in futuro le importazioni dalla Cina non possano arrecare pregiudizio. In primo luogo, come spiegato più in dettaglio al considerando 115, l'industria dell'Unione è costituita da produttori di elementi di fissaggio sia standard che speciali. In secondo luogo vi sono indicazioni che le future esportazioni dalla Cina potrebbero altresì consistere in prodotti più specializzati e di qualità più elevata. Le informazioni disponibili riguardo ai piani di sviluppo, come quelle contenute nel discorso del presidente dell'associazione cinese dell'industria degli elementi di fissaggio («ACIEF») (17), indicano chiaramente che il settore cinese degli elementi di fissaggio prevede lo sviluppo di prodotti più diversificati, complessi e di elevata qualità. Tale obiezione va pertanto respinta.
5. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(79)
Ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha valutato tutti i fattori e gli indicatori economici che incidono sulla situazione dell'industria dell'Unione.
(80)
Ai fini dell'analisi del pregiudizio, la situazione economica dell'industria dell'Unione è valutata sulla base di indicatori come produzione, capacità di produzione, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato e crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping, prezzi unitari medi, costi unitari, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali, scorte e costi del lavoro.
a) Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(81)
La produzione dell'industria dell'Unione è rimasta generalmente stabile durante il periodo in esame. Occorre ricordare che la domanda del prodotto in esame dipende in larga misura da settori come l'industria automobilistica ed edile, oltre che da altri beni di consumo. Nonostante un lieve aumento nel 2011, infatti, la produzione dell'industria dell'Unione è rimasta generalmente stabile durante il periodo in esame, in linea con la lenta crescita della domanda nell'economia europea.
Tabella 5
Produzione totale dell'industria dell'Unione
2010
2011
2012
PIR
Produzione (in tonnellate)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indice (2010 = 100)
100
114
100
99
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
(82)
Anche la capacità di produzione è rimasta relativamente stabile durante il periodo in esame ed è lievemente aumentata nel 2011 e durante il PIR. In linea con il fatto che la produzione è rimasta stabile nel periodo 2010-2013, anche l'utilizzo degli impianti è rimasto sostanzialmente stabile, raggiungendo dei massimi relativi nel 2011.
Tabella 6
Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
2010
2011
2012
PIR
Capacità di produzione (in tonnellate)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indice (2010 = 100)
100
101
99
101
Utilizzo degli impianti (in %)
48
54
48
47
Indice (2010 = 100)
100
114
101
98
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
b) Volume delle vendite, quota di mercato e crescita
Tabella 7
Vendite dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti
2010
2011
2012
PIR
Volume (in tonnellate)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indice (2010 = 100)
100
113
102
103
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
(83)
Negli anni dal 2010 al 2013 il volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione ad acquirenti indipendenti ha seguito l'andamento del consumo e della produzione, con un lieve aumento durante il periodo in esame, nonostante un notevole aumento tra il 2010 e il 2011.
Tabella 8
Quota di mercato dell'industria dell'Unione
2010
2011
2012
PIR
Quota di mercato dell'industria dell'Unione (in %)
67
66
66
66
Indice (2010 = 100)
100
97
98
98
Fonte: risposte al questionario ed Eurostat.
(84)
La quota di mercato dell'industria dell'Unione, calcolata prendendo in considerazione anche le vendite a parti correlate, è rimasta stabile durante il periodo in esame, rappresentando circa i due terzi del mercato. Tale risultato è da un lato in linea con il calo del consumo dell'Unione rispetto al periodo dell'inchiesta iniziale, e dall'altro con la sostituzione delle importazioni cinesi con importazioni da altre fonti.
c) Occupazione e produttività
(85)
Per quanto concerne il prodotto in esame, l'occupazione nell'industria dell'Unione è rimasta generalmente stabile nel corso del periodo in esame. Il lieve aumento registrato nel 2011 è in linea con la maggiore produzione riportata nel corso di tale anno. Poiché anche la produttività è più elevata durante il 2011, ciò dimostra che l'industria dell'Unione ha risposto alla maggiore domanda in parte con nuove assunzioni e in parte aumentando la produzione degli addetti esistenti (con lavoro straordinario). Quando i volumi sono diminuiti nuovamente negli anni seguenti, entrambi questi effetti sono venuti meno e la situazione è tornata al livello del 2010.
Tabella 9
Occupazione e produttività
2010
2011
2012
PIR
Numero di addetti
20 036
20 854
20 238
19 950
Indice (2010 = 100)
100
104
101
100
Produttività (unità/addetto)
60
66
60
60
Indice (2010 = 100)
100
110
99
100
Fonte: risposte al questionario, domanda di riesame.
d) Entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(86)
Come indicato al considerando 36, a causa della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC inclusi nel campione non è stato possibile calcolare i margini di dumping per la RPC con sufficiente precisione; per tale motivo le conclusioni relative all'assenza di dumping durante il PIR si considerano di scarsa rilevanza. Dall'analisi degli indicatori di pregiudizio è risultato che l'industria si sta riprendendo dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping. Un ristagno della domanda per i principali settori a valle ha tuttavia rallentato la ripresa. Va osservato inoltre che la situazione relativamente stabile che si riscontra nel periodo in esame si verifica sotto la protezione delle attuali misure antidumping. Qualora le misure venissero abrogate, si prevede che l'impatto delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC sull'industria dell'Unione sarebbe rilevante.
e) Prezzi di vendita unitari medi sul mercato dell'Unione e costi di produzione unitari
(87)
I prezzi medi di vendita dei produttori dell'Unione inclusi nel campione praticati ad acquirenti indipendenti nell'Unione sono cresciuti dell'8 % nel periodo 2010-2013, dopo avere raggiunto dei massimi relativi nel 2012. Il prezzo medio di vendita è generalmente in grado di coprire i costi di produzione e di garantire un livello di profitto ridotto per l'industria dell'Unione.
Tabella 10
Prezzi di vendita e costi
2010
2011
2012
PIR
Prezzo medio unitario di vendita ad acquirenti indipendenti nell'Unione (EUR/tonnellata)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indice (2010 = 100)
100
107
111
108
Costo unitario di produzione (EUR/tonnellata)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indice (2010 = 100)
100
111
116
109
Fonte: risposte al questionario
f) Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
(88)
Durante il periodo in esame il flusso di cassa, gli investimenti, l'utile sul capitale investito e la capacità di ottenere capitali dei produttori dell'Unione hanno registrato la seguente evoluzione:
Tabella 11
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
2010
2011
2012
PIR
Redditività delle vendite nell'Unione ad acquirenti indipendenti (in % del fatturato delle vendite)
1,5
1,1
2,0
3,6
Flusso di cassa (in EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investimenti (in EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indice (2010 = 100)
100
121
79
81
Utile sul capitale investito (in %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Fonte: risposte al questionario
(89)
La redditività dei produttori dell'Unione inclusi nel campione è stata calcolata esprimendo l'utile al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti nell'Unione come percentuale sul relativo fatturato. Durante il periodo in esame il margine di profitto è rimasto basso, addirittura negativo per alcuni produttori dell'Unione; in particolare è opportuno notare che in nessuno degli anni in esame il margine di profitto ha raggiunto il livello registrato nel periodo dell'inchiesta iniziale (4,4 %). Nonostante l'andamento stabile delle vendite e della produzione e una considerevole quota di mercato per l'industria dell'Unione, i margini di profitto sono ancora relativamente bassi per tale industria. Va osservato in particolare che, nonostante i volumi delle vendite dell'industria dell'Unione avessero raggiunto il punto più alto nel periodo in esame, nel 2011 il margine di profitto è stato molto basso. Ciò suscita preoccupazioni sul futuro andamento dei margini di profitto dell'industria dell'Unione, se la situazione economica dovesse continuare a ristagnare. Va anche osservato che il margine di profitto nel periodo in esame è sempre rimasto al di sotto dell'obiettivo di profitto indicato nell'inchiesta iniziale (5 %).
(90)
Il flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell'industria di autofinanziare le proprie attività, è rimasto positivo durante l'intero periodo in esame. Tale indicatore è tuttavia migliorato solo nel 2012 ed ha registrato un notevole calo, pari al 17 %, durante il PIR. Questo risultato è fonte di preoccupazione in merito alla capacità dell'industria dell'Unione di ottenere il necessario autofinanziamento delle proprie attività.
(91)
Il livello di investimenti rimane relativamente elevato e stabile durante il periodo in esame e raggiunge un livello massimo nel 2011. L'utile sul capitale investito, espresso come profitto in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito un andamento simile a quello del margine di profitto. Questo indicatore raggiunge pertanto il suo massimo durante il PIR. Tale segnale può essere considerato ambivalente, dato che da un lato esso riflette il punto più alto del margine di profitto tra quelli registrati nel periodo in esame, ma dall'altro riflette anche un basso livello di investimenti, il che è un segno che la previsione dell'industria per quanto riguarda le prospettive economiche del settore è ancora incerta.
(92)
Alla luce di quanto precede si può concludere che, sebbene i risultati finanziari dei produttori dell'Unione si siano mantenuti stabili nel corso del periodo in esame, essi non hanno raggiunto i livelli del periodo dell'inchiesta iniziale, ad eccezione degli investimenti.
g) Scorte
(93)
Il livello delle scorte finali dei produttori dell'Unione che hanno collaborato ha seguito da vicino la tendenza già osservata per quanto riguarda la produzione e le vendite, con un andamento piuttosto stabile e con dei massimi relativi nel 2011. Inoltre, dato che la produzione del prodotto simile nell'Unione avviene principalmente su ordinazione, il livello delle scorte non è un indicatore molto rilevante.
Tabella 12
Scorte finali
2010
2011
2012
PIR
Scorte finali (in tonnellate)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indice (2010 = 100)
100
114
111
103
Fonte: risposte al questionario
h) Costo del lavoro
(94)
Nel periodo in esame la retribuzione media degli addetti ha registrato un aumento costante del 4 % ogni anno. Tale aumento si può tuttavia spiegare con l'adeguamento all'inflazione e, in misura minore, con il ricorso a ore di lavoro straordinario (come dimostrato nel 2011 dall'aumento della produttività per addetto).
Tabella 13
Costo del lavoro
2010
2011
2012
PIR
Costo medio del lavoro per addetto (in EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indice (2010 = 100)
100
104
108
112
Fonte: risposte al questionario
6. Conclusioni in merito alla situazione dell'industria dell'Unione
(95)
L'inchiesta ha dimostrato che le importazioni di prodotti dalla RPC nel mercato dell'Unione sono quasi cessate successivamente all'istituzione delle misure iniziali nel 2009. Ciò ha consentito all'industria dell'Unione di raggiungere e mantenere un buon livello di produzione, volume delle vendite e quota di mercato. D'altra parte, la redditività è ancora al di sotto dei livelli raggiunti durante il periodo dell'inchiesta iniziale, come pure l'obiettivo di profitto per il settore.
(96)
Per tale motivo si conclude che l'industria dell'Unione non ha subito un pregiudizio notevole durante il PIR. Tuttavia, considerando la lentezza della crescita del consumo e il fatto che i margini di profitto rimangono al di sotto di quanto necessario per la sostenibilità a lungo termine, la situazione dell'industria dell'Unione si può ancora ritenere vulnerabile.
(97)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, tre parti interessate hanno sostenuto che, poiché la Commissione ha concluso che l'industria dell'Unione non ha subito un pregiudizio notevole durante il PIR, le misure dovrebbero essere terminate. La Commissione ha infatti stabilito l'inesistenza di un pregiudizio notevole durante il PIR. La decisione di estendere le misure non è tuttavia basata sul pregiudizio notevole durante il PIR, ma sulle conclusioni relative al rischio della reiterazione del pregiudizio, conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
F. RISCHIO DELLA REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(98)
Per valutare il rischio della reiterazione del pregiudizio in caso di scadenza delle misure, si è analizzato l'impatto potenziale delle importazioni cinesi sul mercato dell'Unione e sull'industria dell'Unione in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(99)
L'analisi ha riguardato in modo particolare l'andamento dei consumi sul mercato dell'Unione, la capacità inutilizzata, i flussi commerciali e l'attrattiva del mercato dell'Unione nonché la politica dei prezzi della RPC. A causa della mancanza di collaborazione da parte degli esportatori cinesi, l'analisi si fonda sui dati disponibili, tra cui le statistiche (statistiche dell'Eurostat e della Cina relative al commercio) e i documenti dell'industria (come il discorso del presidente dell'ACIEF, di cui al precedente considerando 78) contenuti nella domanda di apertura del riesame in previsione della scadenza.
2. Consumo dell'Unione
(100)
Come indicato ai considerando 64 e 65, il consumo del prodotto in esame nell'Unione ha seguito un andamento generalmente stabile durante il periodo in esame. Al tempo stesso il consumo durante il PIR è pur sempre inferiore di quasi il 20 % rispetto ai livelli pre-crisi del periodo dell'inchiesta iniziale. Il calo dei consumi del prodotto in esame è una conseguenza del declino della produzione nel settore automobilistico ed edile dell'Unione, nonché in altri settori di beni di consumo che utilizzano il prodotto in esame in misura significativa (prodotti elettronici ed elettrodomestici, mobili ecc.). In tali circostanze si ritiene pertanto che in caso di scadenza delle misure il ritorno delle importazioni a prezzi estremamente bassi dalla Cina avrebbe un impatto improvviso e drammatico sulla situazione dell'industria dell'Unione. Tali importazioni avverrebbero probabilmente a prezzi decisamente inferiori a quelli dell'Unione e in ogni caso eserciterebbero su questi ultimi una pressione al ribasso e falserebbero la concorrenza sul mercato. Di conseguenza in caso di scadenza delle misure sussiste il rischio di reiterazione del pregiudizio per l'industria dell'Unione.
3. Capacità inutilizzata, flussi commerciali, attrattiva del mercato dell'Unione e politica dei prezzi della RPC
(101)
Come indicato al considerando 44, la capacità di produzione cinese di elementi di fissaggio in ferro o acciaio ammontava nel 2012 a 6,6 milioni di tonnellate. Va osservato che il 2012 è stato considerato dall'industria cinese degli elementi di fissaggio un anno difficile poiché, a causa dell'impatto negativo di diversi fattori economici (inflazione, rallentamento dell'economia cinese e crisi della zona euro), è stato il primo anno dal 2000 in cui la capacità di produzione cinese ha segnato un calo (da 6,8 milioni di tonnellate nel 2011).
(102)
In ogni caso, a prescindere dagli scenari futuri (ristagno o crescita) bisogna comunque notare che l'attuale capacità di produzione cinese, pari a 6,6-6,8 milioni di tonnellate, è stata sfruttata solo al 75 % negli anni 2010-2012. In Cina rimane quindi una capacità inutilizzata (1,6-1,7 milioni di tonnellate) che è di per sé estremamente elevata ed esattamente equivalente a tutto il consumo registrato sul mercato dell'Unione nel corso degli stessi anni.
(103)
Le esportazioni cinesi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio a livello mondiale sono rimaste relativamente stabili durante il periodo in esame, ad un livello di 2,2-2,6 milioni di tonnellate, corrispondenti al 40-50 % delle vendite cinesi. È chiaro quindi che l'esportazione costituisce una parte importante dell'attività dei produttori cinesi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio. Secondo i piani di sviluppo per il settore annunciati dall'ACIEF, l'aumento previsto della domanda sul mercato interno farà probabilmente scendere la quota delle esportazioni a livello del 30-40 % della produzione. Tale diminuzione va tuttavia considerata nel contesto di un aumento globale della capacità di produzione, come illustrato al considerando 101, e alla luce del fatto che questa capacità inutilizzata è in ogni caso pari all'intero consumo dell'Unione. Le previsioni dell'ACIEF non forniscono inoltre alcun orizzonte temporale per la riduzione della quota delle esportazioni cinesi, né indicano concretamente che questo cambiamento sia già in corso. Di conseguenza il piano di sviluppo segnalato dall'ACIEF è da considerare troppo vago e impreciso, soprattutto se confrontato con la scadenza definitiva delle misure, che avrebbe un effetto immediato. In questa fase l'esistenza di tale piano non può pertanto influenzare le conclusioni circa il rischio di reiterazione del pregiudizio in caso di scadenza delle misure.
(104)
Attualmente la presenza cinese sul mercato dell'Unione è molto limitata e non supera lo 0,5 % della quota di mercato in termini di volume. Il mercato dell'Unione rimane tuttavia attraente per i produttori cinesi, in considerazione dei prezzi più elevati sul mercato dell'UE. I tentativi dei produttori esportatori cinesi di aggirare le misure antidumping dell'UE ne sono la prova. Come indicato al considerando 3, tale comportamento ha già determinato la proroga delle misure sulle esportazioni cinesi attraverso la Malaysia.
(105)
L'industria cinese orientata all'esportazione si trova inoltre ad affrontare sempre più difficoltà nel trovare canali per raggiungere i suoi normali mercati di esportazione, poiché un numero crescente di tali mercati ha recentemente istituito misure antidumping sulle esportazioni di diversi tipi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla Cina, come spiegato al considerando 47.
(106)
Si può pertanto ragionevolmente prevedere che, considerata l'attrattiva del mercato dell'Unione dovuta alle sue dimensioni e ai suoi livelli di prezzi, qualora le misure fossero abrogate, una parte sostanziale delle attuali esportazioni cinesi potrebbe essere reindirizzata verso l'Unione. Occorre ricordare che prima dell'istituzione delle misure iniziali la quota di mercato cinese nel mercato dell'Unione era pari al 26 %.
(107)
Infine, per quanto riguarda il livello dei prezzi all'esportazione cinesi, si ricorda che l'inchiesta iniziale aveva rilevato livelli molto elevati di dumping e di margini di pregiudizio calcolati sulla base dei prezzi all'esportazione degli esportatori cinesi. Basandosi sui prezzi all'esportazione cinesi in Croazia nel 2012 e nel 1o trimestre del 2013, vale a dire prima che la Croazia aderisse all'UE e che le misure protettive dell'UE fossero estese a tale paese, è possibile concludere che il livello dei prezzi all'esportazione cinesi che ha determinato l'istituzione di misure nell'inchiesta iniziale rimane analogo. Le misure di difesa commerciale di altri paesi terzi nei confronti delle esportazioni cinesi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio confermano inoltre che la pratica tariffaria sleale dei produttori esportatori cinesi è ancora in atto e non si limita soltanto al mercato dell'Unione.
4. Conclusione
(108)
Le conclusioni dell'inchiesta hanno sottolineato diversi elementi preoccupanti, compresi la vasta capacità inutilizzata disponibile nella RPC, il persistere del dumping e delle pratiche di vendita sottocosto a livello mondiale, lo sviluppo pianificato della capacità di produzione, la gamma di prodotti e la complessità dei prodotti nella RPC, nonché crescenti barriere commerciali in altri principali mercati di paesi terzi. D'altro canto, il consumo dell'Unione è rimasto stazionario nel corso degli ultimi 5 anni, a causa della scarsa domanda in molti settori a valle. Ciò ha determinato uno stato di vulnerabilità dell'industria dell'Unione, caratterizzata da un certo grado di capacità inutilizzata, scarsi profitti e incertezza per le imprese (come dimostrato in particolare dalla diminuzione degli investimenti). Nel quadro di tale scenario si ritiene che l'abrogazione delle misure determinerebbe con ogni probabilità l'improvviso ritorno delle importazioni cinesi oggetto di dumping e che ciò indebolirebbe la posizione dell'industria dell'Unione nel suo mercato principale, spingendo nuovamente l'industria dell'Unione in una situazione di pregiudizio.
(109)
Le parti hanno sostenuto che l'industria dell'Unione ha raddoppiato i propri profitti e il proprio flusso di cassa rispetto al 2010 e che pertanto il suo profitto non si può considerare scarso. Osservano inoltre che l'industria dell'Unione non ha bisogno di ulteriori investimenti in quanto ha investito notevolmente in passato.
(110)
Sebbene l'industria dell'Unione abbia effettivamente raddoppiato i propri profitti, questi sono rimasti inferiori sia al profitto durante il PI iniziale (4,4 %) sia all'obiettivo di profitto del 5 %. Lo stesso ragionamento si applica al flusso di cassa, che è rimasto inferiore del 14 % al livello del PI iniziale. La sostenibilità dell'industria dell'Unione dipende infatti da investimenti continui in macchinari moderni e in una gamma di prodotti più ampia. Le obiezioni sono quindi respinte.
(111)
Qualora le misure fossero abrogate è probabile che, nell'ambito dell'attuale situazione del mercato, il temporaneo miglioramento delle prestazioni dell'industria dell'Unione peggiorerebbe rapidamente. Come illustrato in precedenza, si verificherebbero condizioni estremamente favorevoli per un aumento delle importazioni dalla RPC nel mercato dell'Unione a prezzi di dumping e in volumi notevoli, il che probabilmente comprometterebbe gli sviluppi positivi raggiunti sul mercato dell'Unione durante il periodo in esame. Le probabili importazioni a prezzi di dumping sarebbero in grado di esercitare una pressione sui prezzi di vendita dell'industria dell'Unione, riducendone le quote di mercato e pertanto incidendo negativamente sui suoi risultati finanziari in un momento in cui essa è ancora vulnerabile. Si ricorda che durante il periodo in esame nell'inchiesta iniziale (1o gennaio 2003-30 settembre 2007), ossia prima dell'istituzione delle misure antidumping, l'industria dell'Unione ha dovuto limitare la produzione in determinati segmenti del prodotto in esame a causa di massicce importazioni dalla Cina (18). Ciò ha avuto un grave impatto negativo sull'utilizzo degli impianti e sulla redditività.
(112)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, una parte interessata ha sostenuto che nell'analisi del rischio della reiterazione del pregiudizio la Commissione non ha dimostrato l'effetto del volume delle esportazioni cinesi e il suo nesso con le misure. La parte interessata ha sostenuto che:
i)
le importazioni da altre fonti hanno sostituito le importazioni della Cina; tali importazioni sono vendute a prezzi inferiori a quelli dell'industria dell'Unione e ciò nonostante l'industria dell'Unione non ha subito un pregiudizio notevole;
ii)
la diminuzione del livello delle misure a seguito dell'attuazione delle raccomandazioni dell'OMC non ha determinato un aumento dei volumi delle importazioni dalla Cina sul mercato dell'Unione;
iii)
anche le importazioni di altri tipi di elementi di fissaggio provenienti dalla Cina e non soggetti alle misure antidumping hanno registrato un forte calo in termini di volume a partire dal 2009, quando le misure iniziali sono state imposte;
iv)
vista la crescente domanda sul mercato interno cinese, il rischio di un futuro aumento delle esportazioni cinesi verso l'Unione è limitato, e
v)
il mercato degli elementi di fissaggio continuerà a crescere in Cina e anche in altri mercati asiatici, il che ridurrà il rischio di un aumento notevole delle esportazioni nell'UE.
(113)
In risposta a tali argomentazioni va osservato che:
i)
i probabili effetti pregiudizievoli delle importazioni cinesi non possono essere confrontati con gli effetti delle importazioni da paesi terzi come ad esempio Taiwan, il Vietnam e la Thailandia. Come indicato al considerando 74, vi sono infatti elementi che suggeriscono che gli esportatori cinesi continuavano a vendere sul mercato croato (prima che tale paese aderisse all'UE) a prezzi medi simili a quelli registrati durante l'inchiesta iniziale; tali prezzi sono dunque di gran lunga inferiori a quelli praticati dai paesi terzi sopra citati durante il PIR. Come indicato al considerando 115, inoltre, l'industria dell'Unione vende notevoli volumi sia di prodotti standard sia di prodotti speciali ed è quindi probabile che, qualora i dazi in vigore fossero abrogati, le esportazioni cinesi (che consistono sia in prodotti standard sia in prodotti speciali) potrebbero arrecare un pregiudizio;
ii)
vista la limitata riduzione del livello dei dazi in vigore a seguito dell'attuazione delle raccomandazioni dell'OMC (vale a dire dall'85 % prima della modifica al 74,1 % dopo la modifica), non si poteva prevedere un aumento consistente delle importazioni dalla Cina;
iii)
la presunta diminuzione dei volumi delle importazioni di elementi di fissaggio non soggetti alle misure non è suffragata dai dati statistici disponibili. Durante il periodo 2009-2013 si è infatti mantenuto un quantitativo mensile stabile pari a 20-30 milioni di tonnellate, mentre il volume delle importazioni di elementi di fissaggio soggetti alle misure è calato immediatamente nel febbraio 2009 da più di 6 tonnellate al mese a livelli quasi inesistenti;
iv)
la variazione prevista del rapporto tra i volumi delle vendite sul mercato interno cinese e le vendite all'esportazione, la quale rifletterà la crescita della domanda interna cinese, sarà compensata da un aumento della capacità di produzione complessiva del paese e del volume delle vendite, come spiegato al considerando 101; e
v)
l'obiezione secondo cui la domanda asiatica di elementi di fissaggio è in aumento si basa su una fonte obsoleta che prevede che la domanda mondiale di elementi di fissaggio raggiunga un valore pari a 83 miliardi di USD nel 2016. Nuove ricerche di mercato pubblicate dalla Fastener Industry News Inc. nel dicembre 2014 (19) fissano la domanda del mercato mondiale a 81 miliardi di USD nel 2018, prevedendo dunque una crescita più ridotta nell'arco di un periodo di tempo più lungo. La crescita della domanda nella regione dell'Asia-Pacifico va inoltre di pari passo con la crescita della capacità in vari paesi diversi dalla Cina (per esempio l'Indonesia, la Malaysia, la Thailandia e il Vietnam). La messa in opera di un'ulteriore capacità di produzione di elementi di fissaggio presenta inoltre relativamente poche barriere d'ingresso (in termini di tempo, capitali e competenze tecniche) e l'offerta è quindi in grado di reagire in modo relativamente rapido alla domanda crescente.
Tali obiezioni vanno pertanto respinte.
(114)
La stessa parte interessata ha sostenuto che l'analisi del rischio della reiterazione del pregiudizio effettuata dalla Commissione non ha tenuto conto del fatto che i prodotti di qualità inferiore importati dalla Cina non possono esercitare pressione sui prezzi sui prodotti di alta gamma, fabbricati principalmente da produttori dell'Unione.
(115)
In risposta a tale argomentazione va ricordato che la produzione dell'Unione copre l'intera gamma degli elementi di fissaggio e che alcune imprese si specializzano in tipi specifici (standard o speciali) mentre altre offrono la gamma completa. In particolare, per quanto riguarda le società incluse nel campione, una parte notevole delle vendite è costituita da elementi di fissaggio standard e per tre di esse la maggior parte delle vendite durante il PIR è costituita da prodotti standard. L'affermazione secondo cui l'industria europea produce solo elementi di fissaggio speciali o di alta gamma ed è pertanto al riparo dalle importazioni pregiudizievoli provenienti dalla Cina è pertanto manifestamente errata, in quanto è contraddetta dagli elementi di prova raccolti e verificati nel corso dell'inchiesta. Come spiegato al considerando 78, il settore cinese degli elementi di fissaggio prevede lo sviluppo di prodotti di qualità più elevata. È pertanto molto probabile che il mix di prodotti delle future esportazioni cinesi comprenda una gamma completa che va dai prodotti di bassa qualità a quelli di qualità superiore, e che quindi la pressione sui prezzi si avverta in tutta l'industria dell'Unione, influenzando la capacità di produzione e l'utilizzo degli impianti. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
(116)
Due altre parti interessate hanno inoltre sostenuto che nella sua analisi la Commissione avrebbe erroneamente dato per certo che i prezzi praticati dalla Cina si manterranno bassi come nell'inchiesta iniziale. Secondo le parti in questione ciò non accadrebbe in quanto in Cina si è verificato un aumento notevole dei prezzi soprattutto a causa dell'aumento dei costi delle materie prime e del lavoro in ragione dello sviluppo di norme ambientali. Di conseguenza eventuali sottoquotazioni dei prezzi non sarebbero così pronunciate e non giustificherebbero la proroga delle misure a livelli così elevati.
(117)
Fermo restando che il livello delle misure non poteva essere modificato nel contesto di un riesame in previsione della scadenza e che i prezzi e i costi sul mercato interno cinese erano considerati inattendibili nell'ambito dell'inchiesta iniziale poiché i produttori cinesi non avevano ottenuto il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato, va osservato quanto segue. In primo luogo, la mancanza di collaborazione da parte dei produttori cinesi non ha consentito alla Commissione di verificare i loro costi e i presunti cambiamenti che hanno avuto luogo in Cina. Nelle loro osservazioni, le parti interessate in questione non hanno fornito elementi di prova né dati concreti. In secondo luogo si fa riferimento al livello dei prezzi osservati in Croazia prima della sua adesione all'Unione, il quale indica chiaramente che gli esportatori cinesi hanno continuato ad applicare prezzi molto simili a quelli osservati durante l'inchiesta iniziale (cfr. il considerando 74). L'argomentazione è stata pertanto respinta.
G. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Introduzione
(118)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure esistenti sarebbe contrario all'interesse dell'Unione nel suo insieme. Per determinare l'interesse dell'Unione ci si è basati su una valutazione dei vari interessi in gioco, ovvero quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori. Le parti interessate hanno avuto l'opportunità di trasmettere le loro osservazioni a norma dell'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(119)
Poiché la presente inchiesta costituisce un riesame delle misure esistenti, è stato possibile valutare eventuali effetti negativi indebiti delle misure antidumping esistenti per le parti interessate.
2. Interesse dell'industria dell'Unione
(120)
Al considerando 108 si è concluso che l'industria dell'Unione subirebbe probabilmente un grave deterioramento della propria situazione qualora le misure antidumping venissero lasciate scadere. Il mantenimento in vigore delle misure sarebbe pertanto benefico per l'industria dell'Unione, perché consentirebbe ai produttori dell'Unione di mantenere i loro volumi di vendita, la loro quota di mercato, la loro redditività e la loro situazione economica complessivamente positiva. L'abrogazione delle misure costituirebbe invece una grave minaccia per la sostenibilità dell'industria dell'Unione, visto che si può ragionevolmente prevedere che le importazioni cinesi si orienterebbero verso il mercato dell'Unione a prezzi di dumping e in volumi considerevoli, causando la reiterazione del pregiudizio.
3. Interesse degli importatori
(121)
Tutti gli importatori noti sono stati informati dell'apertura del riesame. Solo due importatori hanno tuttavia collaborato all'inchiesta e hanno risposto ai questionari della Commissione. Dall'inchiesta è risultato che gli importatori possono facilmente acquistare i prodotti da varie fonti attualmente disponibili sul mercato, in particolare dall'industria dell'Unione e dai principali esportatori di paesi terzi che non vendono a prezzi di dumping. Nessuno dei due importatori che hanno collaborato ha inoltre contestato la proroga delle misure antidumping in vigore, sebbene entrambi ne abbiano contestato i livelli elevati. A tale proposito si osserva che l'inchiesta di riesame in previsione della scadenza avviata a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base non può condurre a una modifica del livello delle misure. Quindi, in considerazione di quanto esposto finora e vista l'assenza di interesse da parte degli importatori in generale, si è concluso che il mantenimento delle misure non sarebbe contrario al loro interesse.
(122)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, due parti interessate (due associazioni di distributori dell'Unione di elementi di fissaggio) hanno dichiarato che l'istituzione dei dazi in vigore a tali livelli elevati non ha avuto l'effetto di ristabilire la concorrenza leale sul mercato dell'Unione, ma piuttosto di impedire alle importazioni cinesi di entrare nel mercato dell'Unione. Tali parti interessate hanno affermato che la proroga delle misure comporterà un ulteriore restringimento delle opzioni di approvvigionamento internazionale disponibili agli utilizzatori e agli importatori dell'Unione. In risposta a tale argomentazione va innanzitutto osservato che le misure antidumping non hanno lo scopo di ostacolare o di bloccare le importazioni da un determinato paese ma principalmente di ristabilire la concorrenza leale sul mercato. Il livello dei dazi in vigore è il risultato del calcolo dei margini di dumping e di pregiudizio determinati sulla base delle conclusioni dell'inchiesta iniziale. In secondo luogo la Commissione non concorda con l'obiezione secondo cui i dazi in vigore limitano le fonti di approvvigionamento sul mercato dell'Unione. Le statistiche disponibili sulle importazioni indicano che le importazioni da paesi terzi sono aumentate a seguito dell'introduzione delle misure sulle importazioni cinesi. L'inchiesta non ha riscontrato elementi che lascino pensare che tali andamenti non continueranno anche in futuro. Tali obiezioni sono state pertanto respinte.
(123)
Una di queste associazioni ha inoltre dichiarato che, sebbene ritenga che le misure iniziali non fossero del tutto corrette e che abbiano causato una distorsione radicale e inutile del mercato degli elementi di fissaggio, la loro abrogazione improvvisa risulterebbe almeno profondamente negativa quanto la loro imposizione iniziale. Ciò indica che i distributori di elementi di fissaggio sono stati in grado di adeguare i propri approvvigionamenti tenendo conto delle misure in vigore.
4. Interesse degli utilizzatori
(124)
Anche se gli utilizzatori non hanno collaborato, dalle informazioni fornite dall'industria dell'Unione e dagli importatori è stato comunque possibile individuare i loro punti di vista e le loro posizioni. In primo luogo gli utilizzatori sembrano poter essere divisi in due categorie: gli utilizzatori di alta gamma, che hanno bisogno di elementi di fissaggio con un livello qualitativo molto elevato, e gli altri utilizzatori. Gli utilizzatori di alta gamma potrebbero normalmente trovare i prodotti di cui hanno bisogno da produttori dell'Unione e da alcuni produttori esportatori altamente specializzati. D'altro canto, l'altra categoria di utilizzatori (che potrebbe anche includere utilizzatori di alta gamma che hanno bisogno di prodotti più economici per applicazioni meno complesse) è quella che normalmente fa ricorso ai prodotti cinesi. Tale categoria di utilizzatori è di norma servita da importatori e, secondo le opinioni raccolte nel corso delle visite agli importatori che hanno collaborato, è ormai fornita a sufficienza da importazioni da altri paesi, tra cui Taiwan, la Thailandia e il Vietnam. Sulla base di tale ricostruzione, e considerando inoltre che nessun utilizzatore ha deciso di intervenire nella presente inchiesta, si è concluso che la proroga delle misure non sarebbe contraria all'interesse degli utilizzatori, i quali sembrano essersi adattati bene e senza conseguenze alla presenza di misure sugli elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla RPC.
5. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(125)
In considerazione di quanto esposto finora, si conclude che non vi sono motivi impellenti di interesse dell'Unione contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(126)
Tutte le parti sono state informate dei dati e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano trasmettere osservazioni successivamente alla diffusione di tali informazioni. La Commissione ha tenuto conto delle comunicazioni e delle osservazioni motivate.
(127)
Ne consegue che, come previsto dall'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno mantenere in vigore le misure antidumping applicabili alle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della RPC, istituite dal regolamento (CE) n. 91/2009, modificato da ultimo dal regolamento di esecuzione (UE) n. 924/2012.
(128)
Come illustrato al considerando 3, i dazi antidumping in vigore sulle importazioni del prodotto in esame dalla RPC sono stati estesi anche alle importazioni degli stessi prodotti provenienti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o no originari della Malaysia. Il dazio antidumping da mantenere in vigore sulle importazioni del prodotto in esame, di cui al considerando 3, dovrebbe continuare ad applicarsi anche alle importazioni di elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o no originari della Malaysia. I produttori esportatori che erano stati esonerati dai dazi estesi con regolamento di esecuzione (UE) n. 723/2011 devono essere esonerati anche dalle misure quali istituite dal presente regolamento.
(129)
Al fine di ridurre al minimo il rischio di pratiche di elusione dovuto alla grande differenza tra le aliquote del dazio per i diversi esportatori cinesi, in questo caso si ritiene necessaria l'adozione di misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping. Tali misure speciali, che si applicano solamente alle società che beneficiano di un'aliquota del dazio individuale, comprendono: la presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida e conforme alle prescrizioni di cui all'allegato II del presente regolamento. Le importazioni non accompagnate da una simile fattura saranno assoggettate al dazio antidumping residuo applicabile a tutti gli altri produttori.
(130)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito dall'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio non inossidabile, vale a dire viti per legno (esclusi i tirafondi), viti autofilettanti, altre viti e bulloni a testa (anche con relativi dadi o rondelle, ma escluse le viti ottenute filettando barre, aste, profili o fili, a sezione piena, con stelo di spessore non superiore a 6 mm ed esclusi viti e bulloni per fissare gli elementi per la costruzione di strade ferrate) e rondelle, attualmente classificati ai codici NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ed ex 7318 22 00 (codici TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 e 7318220098) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1, fabbricati dalle società sottoelencate, è la seguente:
Società
Dazio (in %)
Codice addizionale TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Società elencate nell'allegato I
54,1
A928
Tutte le altre società
74,1
A999
3. L'applicazione delle aliquote del dazio individuale specificate per le società menzionate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida e conforme alle prescrizioni di cui all'allegato II. Qualora non sia presentata una simile fattura, si applica l'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
4. Il dazio antidumping definitivo applicabile a «tutte le altre società» di cui al paragrafo 2, è esteso alle importazioni degli stessi elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o no originari della Malaysia (codici TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 e 7318220095), ad eccezione di quelli prodotti dalle società elencate qui di seguito:
Società
Codice addizionale TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. L'applicazione delle esenzioni concesse alle società specificamente menzionate al paragrafo 4 del presente articolo è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida e conforme alle prescrizioni di cui all'allegato II. Qualora non sia presentata una simile fattura, si applica il dazio antidumping istituito dal paragrafo 4 del presente articolo.
6. Salvo diverse disposizioni, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 26 marzo 2015