PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/83 DELLA COMMISSIONE
del 21 gennaio 2015
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di glutammato monosodico originario della Repubblica popolare cinese, in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento del Consiglio (CE) n. 1225/2009
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l'articolo 11, paragrafi 2, 5 e 6,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
In seguito a un'inchiesta antidumping («inchiesta iniziale»), il Consiglio ha istituito, mediante il regolamento (CE) n. 1187/2008 (2) un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di glutammato monosodico originario della Repubblica popolare cinese («Cina»).
(2)
Le misure istituite hanno assunto la forma di un dazio ad valorem del 39,7 %, ad eccezione di quelli applicati a Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) e Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd.(36,5 %).
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(3)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (3) delle misure antidumping in vigore, la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(4)
La richiesta è stata presentata il 16 ottobre 2013 da Ajinomoto Foods Europe SAS («richiedente»), l'unico produttore dell'Unione di glutammato monosodico, che rappresenta quindi il 100 % della produzione totale di glutammato monosodico dell'Unione.
(5)
La richiesta era motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe potuto comportare la persistenza o la reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell'industria dell'Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(6)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per aprire un riesame in previsione della scadenza, la Commissione ha annunciato in data 29 novembre 2013, con avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (4) («avviso di apertura»), l'apertura di un riesame in previsione della scadenza ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta antidumping parallela
(7)
In parallelo, lo stesso giorno, la Commissione ha annunciato l'apertura di un'inchiesta antidumping a norma dell'articolo 5 del regolamento di base riguardante le importazioni nell'Unione di glutammato monosodico originario dell'Indonesia (5).
(8)
Nell'ambito di tale inchiesta, nell'agosto 2014 la Commissione ha istituito, con regolamento (UE) n. 904/2014 (6), un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di glutammato monosodico originario dell'Indonesia («regolamento provvisorio»). Le misure provvisorie sono state adottate per un periodo di sei mesi.
(9)
Le due inchieste parallele riguardano lo stesso periodo dell'inchiesta (di riesame) e lo stesso periodo in esame quale definito al considerando 10.
5. Inchiesta
Periodi pertinenti coperti dall'inchiesta di riesame in previsione della scadenza
(10)
L'inchiesta relativa al rischio di persistenza o di reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2012 e il 30 settembre 2013 («periodo dell'inchiesta di riesame»). L'esame delle tendenze rilevanti per la valutazione del rischio di persistenza o reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o aprile 2010 e la fine del periodo dell'inchiesta di riesame («periodo in esame») (7).
Parti interessate dall'inchiesta e campionamento
(11)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'avvio del riesame in previsione della scadenza il richiedente, i produttori esportatori, gli importatori e gli utilizzatori dell'Unione notoriamente interessati e i rappresentanti del paese esportatore interessato.
(12)
Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell'avviso di apertura. È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere sentite.
(13)
Considerato il numero apparentemente elevato di produttori esportatori cinesi nonché di importatori non collegati dell'Unione, nell'avviso di apertura, conformemente all'articolo 17 del regolamento di base, è stata presa in considerazione l'ipotesi di ricorrere al campionamento.
(14)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento dei produttori esportatori dalla Cina e, in tal caso, di selezionare un campione rappresentativo, i produttori interessati sono stati invitati a manifestarsi entro 15 giorni dall'apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell'avviso di apertura. Poiché solo due produttori esportatori della Cina hanno fornito alla Commissione le informazioni richieste il campionamento non è stato ritenuto necessario.
(15)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, gli importatori non collegati sono stati invitati a manifestarsi e a fornire le informazioni richieste nell'avviso di apertura.
(16)
Si sono manifestati quattordici importatori non collegati. Nessuna di tali società, tuttavia, ha importato glutammato monosodico dalla Cina durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Il campionamento non è stato quindi necessario.
Questionari e verifica
(17)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio di persistenza o reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio nonché l'interesse dell'Unione.
(18)
Sono stati inviati questionari ai due produttori esportatori cinesi che si sono manifestati nella fase di campionamento, all'unico produttore dell'Unione e a 33 utilizzatori dell'Unione identificati.
(19)
Sono pervenute risposte dall'unico produttore dell'Unione, da un operatore commerciale e da cinque utilizzatori. Nessuno dei produttori esportatori cinesi ha risposto al questionario.
(20)
Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
Produttore dell'Unione:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francia
Utilizzatori:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Paesi Bassi
-
Unilever, Rotterdam, Paesi Bassi
Divulgazione di informazioni
(21)
Tutte le parti interessate sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure antidumping definitive sulle importazioni del prodotto in esame originario della Cina. Dopo la divulgazione di queste informazioni è stato concesso alle parti un termine entro il quale potevano presentare le proprie osservazioni. Le osservazioni sono state esaminate e tenute nella dovuta considerazione.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(22)
Il prodotto oggetto del presente riesame è lo stesso prodotto oggetto dell'inchiesta iniziale, vale a dire glutammato monosodico («MSG») originario della Cina, che rientra attualmente nel codice NC ex 2922 42 00 («prodotto in esame»). Si tratta di un additivo alimentare usato principalmente come esaltatore di sapidità in zuppe, brodi, piatti a base di pesce e carne, miscugli di spezie e cibi pronti. Trova impiego anche nell'industria chimica per applicazioni non alimentari, come i detergenti. È prodotto sotto forma di cristalli bianchi inodori di varie dimensioni. Il glutammato monosodico è disponibile in imballaggi di diverse dimensioni, dalle confezioni da 0,5 g per il consumo ai sacchi da 1 000 kg. Le confezioni di piccole dimensioni sono vendute ai consumatori privati dai dettaglianti, mentre le confezioni più grandi, a partire da 20 kg, sono destinate agli utilizzatori industriali. Esistono inoltre vari gradi di purezza. Le caratteristiche del glutammato monosodico tuttavia non sono determinate dalle dimensioni dell'imballaggio o dalla purezza.
(23)
L'MSG viene prodotto principalmente mediante la fermentazione di diverse fonti di zucchero (amido di grano, amido di tapioca, sciroppo di zucchero, melasse di canna da zucchero e di barbabietola da zucchero).
(24)
L'inchiesta di riesame ha confermato che, come nell'inchiesta iniziale, il prodotto in esame e l'MSG fabbricato e venduto sul mercato interno nel paese interessato, l'MSG fabbricato e venduto dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione e l'MSG fabbricato e venduto nei due potenziali paesi di riferimento, Thailandia e Indonesia, hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e gli stessi impieghi di base.
(25)
Tali prodotti sono quindi considerati prodotti simili a norma dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DI PERSISTENZA O REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni preliminari
(26)
Conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato verificato se fossero in atto pratiche di dumping e, in caso affermativo, se la scadenza delle misure in vigore potesse comportare il rischio di persistenza o reiterazione del dumping.
(27)
Come indicato ai considerando 18 e 19, sebbene siano stati inviati questionari a entrambi i produttori esportatori cinesi che si sono manifestati per il campionamento nessuno di loro ha risposto al questionario o ha collaborato all'inchiesta. Pertanto la Commissione ha utilizzato i dati disponibili, ai sensi dell'articolo 18 del regolamento di base.
(28)
Sia le autorità cinesi sia i produttori esportatori cinesi che non hanno collaborato sono stati informati dell'applicazione dell'articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base, ed è stata data loro la possibilità di presentare osservazioni. Non sono pervenute osservazioni.
(29)
Per tali motivi, in conformità all'articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base, le seguenti conclusioni relative al rischio di persistenza del dumping sono fondate sui dati disponibili, in particolare sui dati contenuti nella richiesta di riesame in previsione della scadenza e sule statistiche disponibili, vale a dire le statistiche di Eurostat e della base dati cinese sulle esportazioni.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il periodo dell'inchiesta di riesame
a) Paese di riferimento
(30)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale è stato determinato, per i produttori esportatori cui non è stato concesso il TEM, in base al prezzo o al valore costruito in un paese terzo a economia di mercato. A tale scopo è stato necessario scegliere un paese terzo a economia di mercato («paese di riferimento»).
(31)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha informato le parti interessate che prevedeva di utilizzare la Thailandia o l'Indonesia come possibili paesi di riferimento adeguati, e ha invitato le parti a presentare le loro osservazioni. Nell'inchiesta iniziale (8) era stata utilizzata la Thailandia come paese di riferimento adeguato. Nell'ambito della presente inchiesta è stata proposta l'Indonesia in considerazione del fatto che, come indicato al considerando 7, nella stessa data dell'attuale inchiesta di riesame in previsione della scadenza è stata aperta un'inchiesta antidumping parallela relativa alle importazioni nell'Unione di glutammato monosodico originario dell'Indonesia (9). Una parte interessata ha sostenuto che la Thailandia non era un paese di riferimento adeguato dato che il produttore thailandese che ha collaborato faceva parte dello stesso gruppo di società del richiedente. È stato inoltre osservato che vi è mancanza di concorrenza sul mercato interno thailandese e che in tale mercato le vendite consistono soprattutto in piccole confezioni al dettaglio, mentre le esportazioni dalla Cina nell'Unione riguardano soprattutto grandi quantità confezionate in sacchi o sfuse per uso industriale.
(32)
La Commissione ha chiesto informazioni a più di cinque produttori noti del prodotto simile in Thailandia. Solo un produttore thailandese si è manifestato e ha risposto al questionario. Tale produttore fa parte dello stesso gruppo del richiedente. Contrariamente a quanto affermato da una parte interessata, il fatto di appartenere allo stesso gruppo del richiedente non implica automaticamente che il valore normale non sia affidabile. La parte interessata in questione non ha inoltre spiegato come il rapporto avrebbe potuto avere un impatto sul valore normale sul mercato interno della Thailandia. Di conseguenza l'argomentazione dovrebbe essere respinta.
(33)
Come indicato al considerando 24, l'inchiesta ha rivelato che il glutammato monosodico prodotto e venduto sul mercato interno della Thailandia aveva, fondamentalmente, le stesse caratteristiche tecniche, fisiche e chimiche di base e gli stessi usi finali del prodotto fabbricato ed esportato nell'Unione dai produttori esportatori cinesi. Inoltre, i processi di produzione in Cina erano simili a quelli del mercato thailandese. Infine, in Thailandia vi era un notevole livello di concorrenza con molti produttori nazionali e importazioni da altri paesi terzi, tra cui la Cina. Inoltre, in contrasto con quanto sostenuto, l'inchiesta ha dimostrato che le vendite sul mercato interno della Thailandia riguardavano sia il prodotto sfuso che quello al dettaglio. Per tali motivi l'argomentazione che la Thailandia non sarebbe una scelta adeguata come paese di riferimento dovrebbe essere respinta.
(34)
I produttori esportatori indonesiani hanno consentito all'uso dei loro dati forniti nel quadro della inchiesta parallela di cui al considerando 7 ai fini dell'attuale inchiesta di riesame in previsione della scadenza. Come indicato al considerando 24, l'inchiesta ha rivelato che il glutammato monosodico prodotto e venduto sul mercato interno dell'Indonesia aveva, fondamentalmente, le stesse caratteristiche tecniche, fisiche e chimiche di base e gli stessi usi finali dei prodotti fabbricati ed esportati nell'Unione dai produttori esportatori cinesi. Inoltre, sulla base delle informazioni disponibili, i processi di produzione in Cina erano simili a quelli del mercato indonesiano. Infine, in Indonesia vi era un notevole livello di concorrenza con molti produttori nazionali e importazioni da altri paesi terzi, tra cui la Cina. Inoltre, l'inchiesta ha mostrato che le vendite sul mercato interno in Indonesia riguardavano sia il prodotto sfuso che quello al dettaglio.
(35)
Ne consegue che entrambi i paesi, la Thailandia e l'Indonesia, erano potenzialmente idonei a essere scelti come paese di riferimento. Tuttavia, dato che il livello di dettaglio relativo ai produttori esportatori indonesiani, soggetti all'inchiesta parallela, era molto più alto rispetto a quello relativo all'unico produttore che ha collaborato in Thailandia, la Commissione ha ritenuto più opportuno scegliere l'Indonesia come paese di riferimento adeguato ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
b) Valore normale
(36)
Le informazioni ricevute dai produttori indonesiani che hanno collaborato sono state utilizzate come base per la determinazione del valore normale per i produttori esportatori cinesi.
(37)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato in primo luogo se il volume complessivo delle vendite sul mercato interno di ciascuno dei produttori indonesiani che hanno collaborato fosse rappresentativo durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Le vendite nazionali sono state considerate rappresentative se il totale delle vendite sul mercato interno del prodotto simile ad acquirenti indipendenti rappresentava almeno il 5 % del totale delle vendite in esportazione verso l'Unione del prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Si è accertato che le vendite sul mercato interno in Indonesia erano rappresentative per ciascuno dei produttori. Si è poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell'ambito di normali operazioni commerciali a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tale scopo si è determinata la percentuale delle vendite effettuate con margine di profitto ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(38)
Poiché è stato constatato che le vendite sul mercato erano state effettuate in quantità sufficiente e nel corso di normali operazioni commerciali, il valore normale è stato basato sul prezzo effettivo sul mercato interno, calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
c) Prezzo all'esportazione
(39)
In assenza di qualsiasi collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi, il prezzo all'esportazione è stato ricavato dagli elementi disponibili, conformemente all'articolo 18 del regolamento di base.
(40)
Il prezzo all'esportazione è stato quindi stabilito in base alle statistiche, in particolare quelle di Eurostat, sulla base di una media ponderata.
d) Confronto e adeguamenti
(41)
La Commissione ha confrontato il valore normale e il prezzo all'esportazione a livello franco fabbrica. Ove giustificato dalla necessità di garantire un confronto equo, la Commissione ha adeguato il valore normale e il prezzo all'esportazione per tener conto delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati effettuati adeguamenti per i costi di trasporto tenendo conto degli adeguamenti al valore normale dei produttori esportatori indonesiani quali stabiliti nell'inchiesta parallela menzionati al considerando 41 del regolamento provvisorio.
(42)
Inoltre, una delle parti interessate ha sostenuto che i produttori esportatori cinesi hanno vantaggi comparativi di costo rispetto ai produttori thailandesi per quanto riguarda il processo di produzione (integrazione verticale), l'evoluzione dei prezzi delle materie prime e il consumo di energia. Poiché è stata utilizzata l'Indonesia come paese di riferimento questo argomento è irrilevante. Per quanto riguarda l'Indonesia, come illustrato al considerando 34, i processi di produzione del glutammato monosodico in Cina erano simili a quelli impiegati nel mercato indonesiano. Va osservato che tutti i produttori di glutammato monosodico in tutto il mondo utilizzano metodi di produzione analoghi. L'MSG viene prodotto mediante la fermentazione di diverse fonti di zucchero (amido di grano, amido di tapioca, sciroppo di zucchero, melasse di canna da zucchero e di barbabietola da zucchero).
e) Margine di dumping
(43)
Una parte interessata ha sostenuto che le esportazioni dalla Cina erano per lo più in forma sfusa, mentre le vendite sul mercato interno della Thailandia sono principalmente al dettaglio. Pertanto si è sostenuto che il margine di dumping doveva essere calcolato sulla base delle sole vendite in forma sfusa. Poiché nessuno dei produttori esportatori cinesi ha cooperato, non vi erano informazioni disponibili sulle condizioni di vendita, sullo stadio commerciale o sull'imballaggio delle esportazioni cinesi.
(44)
Inoltre poiché è stata utilizzata l'Indonesia come paese di riferimento questo argomento è irrilevante. In ogni caso, a prescindere dal fatto che le vendite al dettaglio siano state incluse o meno, il confronto ha dato luogo in tutti i casi a margini di dumping significativi, come indicato al considerando 47.
(45)
La Commissione ha inoltre calcolato i margini di dumping sulla base del valore normale stabilito nel paese di riferimento. Il confronto ha mostrato margini di dumping significativi come indicato al considerando 47.
(46)
La Commissione ha confrontato la media ponderata del valore normale e la media ponderata dei prezzi all'esportazione a norma dell'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base. Data l'assenza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi non è stato possibile determinare i tipi di prodotto esportati dalla Cina. Non è stato possibile pertanto un confronto per tipo di prodotto. Il confronto si è invece basato sui dati statistici relativi ai prezzi all'esportazione come esposto ai considerando 39 e 40.
(47)
Su tale base la media ponderata del margine di dumping, espressa come percentuale del prezzo cif franco frontiera dell'Unione, è risultata in tutti i casi superiore al 25 %.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
a) Osservazione preliminare
(48)
Oltre ad accertare l'esistenza del dumping durante il periodo dell'inchiesta di riesame, si è esaminato il rischio di persistenza del dumping in caso di abrogazione delle misure e sono stati analizzati i seguenti elementi: volume e prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina, capacità di produzione e capacità inutilizzata in Cina; grado di attrattiva del mercato dell'Unione per le importazioni dalla Cina.
b) Volume e prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina
(49)
Nonostante le misure in vigore, il volume delle importazioni dalla Cina è aumentato del 65 % durante il periodo in esame, con un corrispondente incremento della quota di mercato del 68 % come indicato al considerando 81. Tuttavia, nonostante tale aumento in termini relativi, i volumi e la quota di mercato delle importazioni cinesi in termini assoluti sono rimasti bassi durante l'intero periodo in esame.
(50)
Data l'assenza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi i prezzi all'importazione sono stati determinati sulla base dei dati Eurostat. I prezzi medi all'importazione dalla Cina sono diminuiti costantemente dall'esercizio 2010/2011 fino al periodo dell'inchiesta di riesame, e complessivamente del 20 % nel periodo in esame come stabilito al considerando 84, e si è accertato che erano oggetto di dumping durante il periodo dell'inchiesta di riesame. È stato inoltre stabilito che in assenza di dazi antidumping essi sarebbero in media inferiori di oltre il 10 % ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione.
c) Capacità di produzione e capacità inutilizzata in Cina
(51)
La capacità di produzione e la capacità inutilizzata in Cina sono state stabilite sulla base delle informazioni fornite dal richiedente. Poiché tali dati non erano pubblici, la Commissione li ha sottoposti a un controllo incrociato con altre fonti pubbliche disponibili, compresi articoli di stampa inseriti nella documentazione consultabile dalle parti interessate. Su tale base, la Cina è il principale paese produttore di glutammato monosodico al mondo, con una capacità produttiva annua e una produzione annua che sono cresciute durante il periodo in esame. Nel 2012, la capacità di produzione di MSG era dell'ordine di 3,5-4 milioni di tonnellate e la produzione dell'ordine di 2,5-3 milioni di tonnellate. Pertanto nel 2012 la capacità di produzione inutilizzata era dell'ordine di 600 000 - 900 000 tonnellate.
(52)
Secondo le stesse fonti, la capacità di produzione e la produzione di MSG in Cina sono destinate a crescere ulteriormente fino al 2017 perché la domanda di glutammato monosodico in Cina è in aumento.
(53)
Nel 2011 il governo cinese tramite il Ministry of Industry and Information Technology of China (MIIT) ha dato avvio a una politica di eliminazione delle tecnologie obsolete e inefficienti nelle unità di produzione che interessava 19 industrie cinesi tra cui quella dell'MSG. Il risultato è stato un calo significativo del numero di produttori cinesi di MSG. Per questo motivo una parte interessata ha affermato che non era probabile che la capacità cinese fosse aumentata. L'inchiesta ha accertato, sulla base delle informazioni contenute nella domanda e in articoli di stampa, che le imprese più grandi hanno aumentato la propria capacità di produzione. Di conseguenza la capacità di produzione complessiva di MSG in Cina è aumentata e l'argomentazione della parte interessata dovrebbe essere respinta.
(54)
Inoltre, sulla base delle informazioni fornite dal richiedente, le scorte di MSG in Cina sono aumentate consistentemente negli ultimi anni e corrispondevano a oltre il doppio del consumo dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Una parte interessata ha affermato che, poiché le informazioni relative alle presunte scorte in eccesso non sono state inserite nel fascicolo non riservato, le parti interessate non possono verificarle e tali informazioni non dovrebbero pertanto essere prese in considerazione. È stato inoltre affermato che l'eccesso di scorte appare improbabile in considerazione della riduzione di capacità da parte del governo cinese. A tale proposito, è opportuno notare che la parte interessata non ha presentato elementi di prova a sostegno di tale affermazione. Come affermato inoltre al precedente considerando 27, nessun produttore esportatore cinese ha collaborato all'inchiesta. Pertanto conformemente all'articolo 18 del regolamento di base è stato fatto uso dei dati disponibili. Inoltre, conformemente all'articolo 19, paragrafo 3, del regolamento di base, la Commissione può non tener conto di informazioni fornite in via riservata in caso non sia fornito un riassunto non riservato accettabile, ma la mancata presentazione di tale riassunto non comporta il rifiuto automatico delle informazioni fornite in via riservata. Sebbene non tutti gli elementi contenuti nella domanda potessero essere verificati, comprese le informazioni relative alle scorte cinesi, in questo caso le informazioni fornite sono state tuttavia ritenute plausibili e corrette in quanto formano un quadro coerente con le informazioni verificabili fornite dal richiedente. Inoltre, dato che la capacità totale di produzione in Cina è aumentata come descritto al considerando 51, l'eccesso di scorte non era l'unico elemento a sostegno della conclusione che i produttori esportatori cinesi dispongono di considerevoli capacità inutilizzate. La Commissione inoltre, ove possibile, ha verificato i dati con altre fonti disponibili, quali articoli di stampa, e ha utilizzato le informazioni solo quando era certa che fossero plausibili e sufficientemente affidabili. Quest'argomentazione dovrebbe quindi essere respinta.
(55)
A seguito della divulgazione delle informazioni, la stessa parte interessata ha affermato che le risultanze della Commissione erano basate non su fatti, come richiesto dall'articolo 11, paragrafo 3, dell'accordo antidumping dell'OMC (10), ma su mere supposizioni. La parte ha ribadito le proprie affermazioni sulla presunta riduzione della capacità e sulla capacità inutilizzata in Cina.
(56)
Come indicato in precedenza al considerando 27 nessuno dei produttori esportatori cinesi ha collaborato all'inchiesta e, pertanto, la Commissione ha dovuto basare le sue conclusioni sui dati disponibili, in conformità all'articolo 18 del regolamento di base. Come inoltre descritto in precedenza ai considerando 29 e 51 le informazioni utilizzate sono principalmente quelle fornite dal richiedente nella sua domanda, debitamente sottoposte a un controllo incrociato ove possibile. Poiché queste erano le uniche informazioni attendibili disponibili, l'argomentazione che le risultanze sono basate su mere supposizioni dovrebbe essere respinta.
(57)
Anche le informazioni fornite dalla parte interessata in questione sono state tenute in considerazione. Per quanto riguarda la capacità disponibile e la capacità inutilizzata in Cina tuttavia la parte interessata in questione ha fornito informazioni contraddittorie. Ad esempio, contrariamente a quanto la parte sostiene, le prove allegate alle sue osservazioni mostravano un aumento della capacità relativa all'MSG in Cina, e non una sua diminuzione. Ciò è in linea con le risultanze della Commissione come esposto al precedente considerando 53. La tesi, sostenuta dalla parte, di una probabile diminuzione della capacità complessiva in Cina dovrebbe pertanto essere respinta.
(58)
Si è dunque concluso che i produttori esportatori cinesi dispongono di considerevoli capacità inutilizzate che, in caso di scadenza delle misure antidumping, verrebbero probabilmente utilizzate per un aumento sostanziale delle esportazioni verso l'Unione, come spiegato ai successivi considerando 61 e 62.
d) Attrattiva del mercato dell'Unione
(59)
Durante il periodo in esame il mercato dell'Unione rappresentava solo una modesta parte delle esportazioni cinesi a causa delle misure in vigore. Una parte interessata ha sostenuto che l'Unione non sia un mercato interessante per i produttori esportatori cinesi, in quanto è previsto un aumento della domanda di glutammato monosodico in Asia e in altre economie emergenti compresa la Cina. Questa parte ha inoltre affermato che i produttori esportatori cinesi non avrebbero alcun interesse ad aumentare le esportazioni verso il mercato dell'Unione perché i prezzi delle esportazioni cinesi verso altri paesi terzi sarebbero in media più elevati o analoghi ai prezzi delle esportazioni cinesi nell'Unione.
(60)
Sebbene l'inchiesta abbia concluso che i prezzi all'esportazione dalla Cina nei paesi terzi erano in media leggermente superiori ai prezzi all'esportazione verso l'Unione, questo può anche essere dovuto al fatto che i produttori esportatori cinesi hanno diminuito i loro prezzi all'esportazione nell'Unione a causa dei dazi antidumping in vigore. Ciò non offre pertanto necessariamente un'indicazione del possibile livello dei prezzi in caso di scadenza delle misure. Al contrario, tenuto conto del livello dei dazi antidumping in vigore, i produttori esportatori cinesi sarebbero in grado di aumentare i propri prezzi all'esportazione, pur restando a livelli di dumping e sottoquotazione rispetto ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione.
(61)
Anche se il consumo interno in Cina e il consumo nel resto dell'Asia e in altri mercati emergenti sono destinati ad aumentare, l'eccesso di capacità di produzione in Cina suggerisce un forte incentivo a trovare mercati alternativi in grado di assorbire tale eccesso di capacità.
(62)
La Commissione ha anche preso in considerazione l'eventuale istituzione di misure sulle importazioni cinesi di glutammato monosodico negli Stati Uniti d'America («USA») a seguito delle inchieste parallele antidumping e antisovvenzioni che le autorità USA stanno svolgendo sullo stesso prodotto cinese. Le autorità USA hanno in effetti imposto misure antidumping definitive il 26 novembre 2014. Il dazio individuale per quattro produttori cinesi è stato fissato a 20,09 %, e il dazio residuo al 39,03 %. Di conseguenza è probabile che l'accesso delle importazioni cinesi al mercato americano venga ridotto e che ampie quantità di MSG cinese vengano riorientate verso il mercato dell'Unione, soprattutto in caso di contemporanea scadenza delle misure. A questo proposito, è opportuno rilevare che nel 2013 circa 26 600 tonnellate del prodotto in questione originario della Cina sono state esportate negli Stati Uniti, il che corrispondeva a una percentuale significativa del consumo dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(63)
Inoltre, il prezzo medio dell'industria dell'Unione e il prezzo medio all'importazione nell'Unione praticato dai produttori esportatori indonesiani, quale stabilito nell'inchiesta parallela, come menzionato ai considerando 61 e 80 del regolamento provvisorio, erano entrambi più elevati dei prezzi medi all'importazione nell'Unione (meno il dazio antidumping) dalla Cina e dei prezzi medi all'importazione dalla Cina praticati nei paesi terzi. La presente analisi, a causa dell'assenza di collaborazione dei produttori esportatori cinesi, si basa sulle informazioni disponibili, cioè sulla base dati cinese sulle esportazioni. La politica dei prezzi degli esportatori cinesi indica che, in caso di scadenza delle misure, l'Unione sarebbe un mercato attraente per gli esportatori cinesi, perché sarebbe possibile aumentare i prezzi all'esportazione nell'Unione.
(64)
La crescente quota di mercato detenuta dalle importazioni cinesi nonostante le misure in vigore dimostra anche che i produttori esportatori cinesi hanno continuato a interessarsi al mercato dell'Unione. Il mercato UE dell'MSG resta interessante per le esportazioni cinesi, in considerazione dei livelli di prezzo osservati. In caso di abrogazione delle misure è molto probabile che tale interesse aumenti.
(65)
A seguito della divulgazione delle informazioni la succitata parte interessata ha ribadito le proprie affermazioni relative alla crescente domanda interna di MSG in Cina, al volume modesto delle esportazioni dalla Cina nell'Unione, alla quota di mercato della Cina e ai prezzi più alti dell'MSG cinese in altri paesi terzi rispetto all'Unione. La parte ha sostenuto che questi elementi non sono stati tenuti in considerazione nell'analisi della Commissione.
(66)
In primo luogo è senza fondamento l'affermazione che non sono stati tenuti in considerazione l'andamento della capacità di produzione e della capacità inutilizzata cinesi, l'aumento della domanda interna di MSG in Cina, il volume modesto di esportazioni dalla Cina nell'Unione, la quota di mercato della Cina quale descritta al considerando 49 e i livelli dei prezzi cinesi nell'Unione e in altri paesi terzi. Tali elementi sono infatti stati analizzati, come esposto ai considerando da 49 a 64, e le conclusioni in merito sono state divulgate alle parti interessate. In secondo luogo detta parte non ha fornito nuove prove a supporto delle sue affermazioni in aggiunta a quanto stabilito dalla Commissione durante l'inchiesta.
(67)
Infine, detta parte ha contestato la valutazione della Commissione, esposta al considerando 62, che le esportazioni cinesi potrebbero essere riorientate dagli USA all'Unione a causa delle misure antidumping istituite dalla autorità USA sulle esportazioni cinesi di MSG.
(68)
Tuttavia, come già spiegato al considerando 62, in caso di scadenza delle misure dell'Unione è probabile che le esportazioni cinesi sarebbero riorientate verso il mercato dell'Unione a causa delle misure antidumping istituite sulle importazioni cinesi di MSG negli USA.
(69)
Di conseguenza l'argomentazione della parte a tale riguardo dovrebbe essere respinta.
4. Conclusioni sul rischio di persistenza del dumping
(70)
L'analisi di cui sopra ha dimostrato che le importazioni cinesi hanno continuato a entrare nel mercato dell'Unione a prezzi di dumping, con margini di dumping notevoli. Alla luce delle risultanze relative alla notevole capacità di produzione inutilizzata disponibile in Cina e alla probabilità che le esportazioni siano riorientate verso il mercato dell'Unione in quantità significative e a prezzi di dumping, la Commissione ha concluso che, qualora le misure fossero abrogate, vi sarebbe un forte rischio di persistenza del dumping.
D. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA DELL'UNIONE
(71)
Durante il periodo dell'inchiesta di riesame il prodotto simile veniva fabbricato da un solo produttore dell'Unione, che costituisce l'«industria dell'Unione» ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(72)
Dal momento che l'industria dell'Unione è costituita da un solo produttore, tutte le cifre relative a informazioni sensibili hanno dovuto essere presentate sotto forma di indici o espresse come intervalli di valori per motivi di riservatezza.
E. SITUAZIONE NEL MERCATO DELL'UNIONE
1. Consumo dell'Unione
(73)
La Commissione ha stabilito il consumo dell'Unione sommando le vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione alle importazioni dalla Cina e da altri paesi terzi, sulla base dei dati Eurostat e dei dati forniti dai produttori esportatori indonesiani oggetto dell'inchiesta antidumping parallela di cui al considerando 7.
(74)
Una parte interessata ha sostenuto che i pertinenti codici NC di Eurostat comprendono anche altri prodotti oltre al prodotto in esame e che pertanto il volume delle importazioni dalla RPC potrebbe comprendere l'acido glutammico e suoi sali. Tuttavia, poiché i dati sulle importazioni sono stati ricavati da Eurostat a livello di codice TARIC (tariffa integrata dell'Unione europea), essi riguardavano unicamente il prodotto in esame e l'argomentazione è stata pertanto respinta.
(75)
La stessa parte interessata ha sostenuto che non tutto il glutammato monosodico prodotto in Cina ed esportato nell'Unione ha il grado di purezza richiesto nell'Unione per gli additivi alimentari e ha espresso dubbi sul fatto che questo fosse correttamente rispecchiato nei volumi di importazione dalla Cina. Come stabilito al considerando 22 tutti i tipi di glutammato monosodico, indipendentemente dai loro livelli di purezza, rientrano nel campo di applicazione della presente inchiesta, e l'argomentazione è stata pertanto respinta.
(76)
Su questa base, il consumo dell'Unione ha seguito l'andamento indicato di seguito:
Tabella 1
Consumo dell'Unione (tonnellate)
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Indice (esercizio 2010/2011 = 100)
100
87
93
98
Fonte: Eurostat e risposte al questionario/dati forniti dai produttori esportatori indonesiani.
(77)
Il consumo dell'Unione è diminuito tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, ma è risalito leggermente nell'esercizio 2012/2013 e nel periodo dell'inchiesta di riesame. Complessivamente, il consumo è calato del 2 % durante il periodo in esame. La diminuzione del consumo tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 si deve principalmente a una riduzione delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato interno, causata da un calo della produzione nello stesso periodo (cfr. considerando 100). Le importazioni totali sono rimaste a livelli simili nello stesso periodo. L'aumento del consumo nell'esercizio 2012/2013 è dovuto quasi esclusivamente a un aumento delle importazioni totali, in quanto le vendite dell'industria dell'Unione sono rimaste pressappoco allo stesso livello. Infine, durante il periodo dell'inchiesta di riesame, mentre le vendite dell'industria dell'Unione diminuivano nuovamente, sono aumentati considerevolmente i volumi delle importazioni, in particolare dall'Indonesia (cfr. considerando 88).
(78)
Una parte interessata ha sostenuto che la descrizione dell'andamento dei consumi sarebbe incompleta poiché non ha tenuto conto del fatto che le importazioni di glutammato monosodico provenienti dal Vietnam sono state sostituite da importazioni provenienti dall'Indonesia e che gli utilizzatori, di conseguenza, hanno previsto che i prezzi non sarebbero aumentati ulteriormente e hanno ridotto le scorte. Se è vero che le importazioni di glutammato monosodico provenienti da altri paesi terzi, incluso il Vietnam, sono diminuite durante il periodo in esame, e quelle dall'Indonesia sono aumentate, ciò non influenza l'andamento del consumo complessivo nell'Unione in quanto tale. Analogamente, gli effetti dell'andamento dei flussi di importazione e la possibile risposta degli operatori economici, quali gli utilizzatori, a questi sviluppi non incidono sull'andamento del consumo in quanto tale. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
2. Importazioni dal paese interessato
a) Volume e quota di mercato delle importazioni provenienti dal paese interessato
(79)
Il volume e la quota di mercato delle importazioni dalla Cina sono stati stabiliti sulla base dei dati Eurostat e dei dati forniti dai produttori esportatori indonesiani oggetto dell'inchiesta antidumping parallela di cui al considerando 7.
(80)
Il volume delle importazioni nell'Unione dal paese interessato e la quota di mercato hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 2
Volume delle importazioni e quota di mercato
Paese
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Cina
Volume (tonnellate)
1 518
758
1 923
2 509
(Indice)
100
50
127
165
Quota di mercato (Indice)
100
57
136
168
Fonte: Eurostat e risposte al questionario/dati forniti dai produttori esportatori indonesiani.
(81)
I volumi delle importazioni dalla Cina sono diminuiti tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, ma sono notevolmente aumentati nell'esercizio 2012/2013 e nuovamente nel periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso, il volume delle importazioni dalla Cina è aumentato del 65 % durante il periodo in esame. La quota di mercato corrispondente ha registrato una tendenza simile, vale a dire è prima diminuita tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, per poi aumentare notevolmente fino al periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso, la quota di mercato è aumentata del 68 % nel periodo preso in esame. Nonostante questi aumenti in termini relativi, sia il volume che la quota di mercato delle importazioni cinesi in termini assoluti sono rimasti a livelli bassi durante il periodo in esame.
b) Prezzi delle importazioni dal paese interessato e sottoquotazione dei prezzi
(82)
I prezzi delle importazioni sono stati determinati sulla base dei dati Eurostat.
(83)
La tabella riportata qui sotto mostra i prezzi medi delle importazioni dalla Cina:
Tabella 3
Prezzi all'importazione
Paese
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Cina
Prezzo medio (EUR/tonnellata) (11)
1 234
1 199
1 143
992
(Indice)
100
97
93
80
(84)
I prezzi medi all'importazione dalla Cina sono diminuiti costantemente dall'esercizio 2010/2011 al periodo dell'inchiesta di riesame e complessivamente del 20 % durante il periodo in esame.
(85)
La Commissione ha determinato la sottoquotazione dei prezzi durante il periodo dell'inchiesta di riesame confrontando:
-
la media ponderata dei prezzi di vendita dell'industria dell'Unione, praticati sul mercato dell'Unione ad acquirenti non collegati, adeguati a livello franco fabbrica; e
-
il prezzo all'esportazione stabilito sulla base delle statistiche sulle importazioni a disposizione della Commissione, segnatamente quelle di Eurostat, calcolato sulla base della media ponderata, effettuando opportuni adeguamenti con l'aggiunta dei dazi doganali, dei dazi antidumping e dei costi successivi all'importazione.
(86)
Il risultato del confronto ha dimostrato l'assenza di sottoquotazione dei prezzi dell'industria dell'Unione da parte delle importazioni cinesi nel mercato dell'Unione. Tuttavia, una volta escluso l'effetto dei dazi antidumping, il margine di sottoquotazione raggiungeva un livello superiore al 10 %.
3. Importazioni dall'Indonesia
a) Volume e quota di mercato delle importazioni dall'Indonesia
(87)
La Commissione ha stabilito il volume delle importazioni dall'Indonesia sulla base dei dati Eurostat e dei dati forniti dai produttori esportatori indonesiani oggetto dell'inchiesta antidumping parallela di cui al considerando 7.
(88)
Le importazioni nell'Unione dall'Indonesia e la quota di mercato hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 4
Volume delle importazioni e quota di mercato
Paese
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Indonesia
Volume (tonnellate)
8 638
9 478
18 317
24 385
(Indice)
100
110
212
282
Quota di mercato (Indice)
100
126
227
287
Fonte: Eurostat e risposte al questionario/dati forniti dai produttori esportatori indonesiani.
(89)
Il volume delle importazioni dall'Indonesia è quasi triplicato nel corso del periodo in esame. L'aumento, continuo e significativo, è pari al 182 %, da 8 638 tonnellate nell'esercizio 2010/2011 a 24 385 tonnellate nel periodo dell'inchiesta di riesame.
(90)
La corrispondente quota di mercato è quasi triplicata nel corso del periodo in esame, aumentando del 187 % nonostante un calo complessivo del consumo (- 2 %).
b) Prezzi delle importazioni dall'Indonesia
(91)
La Commissione ha stabilito i prezzi delle importazioni sulla base dei dati Eurostat e dei dati forniti dai produttori esportatori indonesiani inseriti nel campione nell'inchiesta antidumping parallela di cui al considerando 7.
(92)
Il prezzo medio delle importazioni nell'Unione dall'Indonesia ha avuto il seguente andamento:
Tabella 5
Prezzo all'importazione
Paese
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Indonesia
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 266
1 279
1 226
1 162
(Indice)
100
101
97
92
Fonte: Eurostat e risposte al questionario/dati forniti dai produttori esportatori indonesiani.
(93)
Il prezzo medio all'importazione del glutammato monosodico originario dell'Indonesia è leggermente aumentato tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, prima di diminuire nell'esercizio 2012/2013, con un ulteriore calo durante il periodo dell'inchiesta di riesame. I prezzi medi all'importazione del prodotto proveniente dall'Indonesia sono diminuiti complessivamente dell'8 % durante il periodo in esame.
4. Importazioni da altri paesi terzi non soggette a misure
(94)
Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni da altri paesi terzi hanno avuto il seguente andamento:
Tabella 6
Importazioni da altri paesi terzi
Paese
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Brasile
Volume (tonnellate)
2 321
969
1 070
889
(Indice)
100
42
46
38
Quota di mercato (Indice)
100
48
49
39
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 218
1 306
1 402
1 365
(Indice)
100
107
115
112
Repubblica di Corea
Volume (tonnellate)
1 248
2 157
923
802
(Indice)
100
173
74
64
Quota di mercato (Indice)
100
198
79
65
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 231
1 296
1 293
1 277
(Indice)
100
105
105
104
Vietnam
Volume (tonnellate)
5 707
6 042
1 820
769
(Indice)
100
106
32
13
Quota di mercato (Indice)
100
121
34
14
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 284
1 291
1 361
1 318
(Indice)
100
101
106
103
Altri paesi terzi
Volume (tonnellate)
993
681
478
434
(Indice)
100
69
48
44
Quota di mercato (Indice)
100
79
52
45
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 594
1 718
2 044
2 001
(Indice)
100
108
128
126
Totale degli altri paesi terzi
Volume (tonnellate)
10 268
9 848
4 291
2 894
(Indice)
100
96
42
28
Quota di mercato (Indice)
100
110
45
29
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 293
1 323
1 433
1 424
(Indice)
100
102
111
110
Fonte: Eurostat e risposte al questionario/dati forniti dai produttori esportatori indonesiani.
(95)
Il volume delle importazioni da altri paesi terzi è diminuito complessivamente da 10 268 tonnellate nell'esercizio 2010/2011 a 2 894 tonnellate nel periodo dell'inchiesta di riesame, ossia del 72 % nel periodo in esame. La quota di mercato corrispondente è diminuita del 71 % nello stesso periodo. Durante il periodo dell'inchiesta di riesame la quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi corrispondeva all'incirca a solo un quarto del suo livello durante l'esercizio 2010/2011. I prezzi delle importazioni da paesi terzi sono aumentati complessivamente del 10 % durante il periodo in esame.
(96)
Una parte interessata ha sostenuto che le importazioni totali, comprese quelle dalla Cina e dall'Indonesia, erano rimaste stabili durante il periodo in esame.
(97)
Tale affermazione era in contraddizione con le statistiche disponibili sulle quali si basano i risultati dell'inchiesta, come mostra la seguente tabella 7. In effetti le importazioni totali nell'Unione sono aumentate complessivamente del 46 % nel periodo in esame. L'argomentazione è stata quindi respinta.
(98)
Le importazioni totali, comprese quelle da Cina e Indonesia, hanno avuto il seguente andamento.
Tabella 7
Importazioni totali
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Importazioni totali
Volume (tonnellate)
20 424
20 084
24 531
29 788
(Indice)
100
98
120
146
Fonte: Eurostat e risposte al questionario/dati forniti dai produttori esportatori indonesiani.
5. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(99)
In conformità all'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha valutato tutti i fattori e gli indicatori economici che incidono sulla situazione dell'industria dell'Unione.
a) Produzione, capacità di produzione e tasso di utilizzo degli impianti
(100)
Nel periodo in esame la produzione totale dell'Unione, la capacità produttiva e il tasso di utilizzo degli impianti hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 8
Produzione, capacità produttiva e tasso di utilizzo degli impianti
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Volume della produzione
(Indice)
100
95
107
91
Capacità produttiva
(Indice)
100
100
100
100
Utilizzo degli impianti
(Indice)
100
95
107
91
Fonte: risposta al questionario.
(101)
La produzione non è stata lineare durante il periodo in esame: diminuita tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, è poi aumentata tra l'esercizio 2011/2012 e l'esercizio 2012/2013, raggiungendo il livello più basso durante il periodo dell'inchiesta di riesame. L'inchiesta ha mostrato che le oscillazioni sono state dovute principalmente alle chiusure per operazioni di manutenzione praticate ogni 15 mesi dall'industria dell'Unione, e alle cattive condizioni atmosferiche nell'inverno 2010/2011, che hanno pregiudicato le forniture di una delle materie prime principali (l'ammoniaca). Durante il periodo dell'inchiesta di riesame la chiusura per operazioni di manutenzione è stata prolungata nel tentativo di ridurre le abbondanti scorte. In generale il volume della produzione è leggermente diminuito, riducendosi del 9 % durante il periodo in esame.
(102)
Una parte ha sostenuto che il volume della produzione e l'utilizzo della capacità sono diminuiti solo dopo un sostanziale aumento nel periodo precedente al periodo in esame. In base a questa osservazione la parte ha sostenuto che l'andamento decrescente di tali fattori non dimostra il pregiudizio. La Commissione, nel determinare le tendenze dei vari indicatori di pregiudizio, ha basato la sua valutazione sul periodo in esame, che è stato stabilito al momento dell'apertura dell'inchiesta. Il periodo in esame è costituito dal periodo dell'inchiesta di riesame e dai tre precedenti esercizi finanziari, scelta che corrisponde a una prassi costante. Il semplice fatto che alcuni indicatori di pregiudizio avessero valori più elevati prima del periodo in esame non costituisce un motivo sufficiente per discostarsi da tale prassi. Possono essere prese in considerazione pertanto solo le tendenze relative al periodo in esame. Tale argomentazione è stata quindi respinta.
(103)
La capacità produttiva è rimasta complessivamente invariata durante il periodo in esame.
(104)
In conseguenza del calo del volume della produzione a capacità produttiva invariata il tasso di utilizzo degli impianti ha avuto un andamento parallelo a quello del volume della produzione, vale a dire diminuendo inizialmente nell'esercizio 2011/2012 per poi aumentare nell'esercizio 2012/2013 e diminuire nuovamente nel periodo dell'inchiesta di riesame. Il tasso di utilizzo degli impianti risulta diminuito complessivamente del 9 % nel periodo in esame, in parallelo al calo del volume della produzione.
b) Volume delle vendite e quota di mercato
(105)
Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione e la quota di mercato nell'Unione hanno avuto il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 9
Volume delle vendite e quota di mercato
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Volume delle vendite nell'Unione (Indice)
100
84
85
83
Quota di mercato
(Indice)
100
96
91
85
Fonte: risposte al questionario, Eurostat e risposte al questionario/dati forniti dai produttori esportatori indonesiani.
(106)
Il volume delle vendite di glutammato monosodico dell'industria dell'Unione è diminuito del 17 % nel periodo in esame, principalmente tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, rimanendo invece relativamente stabile negli anni seguenti. La diminuzione del volume delle vendite, contemporaneamente al calo del consumo e all'aumento delle importazioni soprattutto dall'Indonesia, ha comportato una riduzione della quota di mercato dell'industria dell'Unione di circa il 15 % durante il periodo in esame. La quota di mercato dell'industria dell'Unione è diminuita del 4 % tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, in coincidenza con un aumento della quota di mercato delle importazioni dall'Indonesia e dalla Cina nello stesso periodo. Tra l'esercizio 2012/2013 e il periodo dell'inchiesta di riesame la quota di mercato dell'industria dell'Unione ha continuato a diminuire con regolarità, mentre aumentavano notevolmente i volumi e la quota di mercato delle importazioni dall'Indonesia. Analogamente, le importazioni e la quota di mercato della Cina sono aumentate durante il periodo in esame, pur rimanendo a livelli bassi.
c) Crescita
(107)
Mentre il consumo dell'Unione è diminuito del 2 % durante il periodo in esame, il volume delle vendite dell'industria dell'Unione è diminuito del 17 %, pari a una perdita di quota di mercato del 15 %.
d) Occupazione e produttività
(108)
L'occupazione e la produttività hanno mostrato il seguente andamento durante il periodo in esame:
Tabella 10
Occupazione e produttività
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Numero di addetti
(Indice)
100
103
107
108
Produttività (unità/addetto)
(Indice)
100
92
100
85
Fonte: risposta al questionario.
(109)
L'occupazione nell'industria dell'Unione è aumentata continuamente, con un incremento complessivo pari all'8 % nel periodo in esame. L'aumento si deve principalmente all'assorbimento nel 2011 di una società precedentemente affiliata e all'espansione del reparto manutenzione dell'industria dell'Unione.
(110)
La produttività è diminuita a causa dell'effetto combinato dell'aumento dell'occupazione e del calo della produzione come mostrato alla tabella 8 del considerando 100.
6. Entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(111)
Sebbene il margine di dumping stabilito per la Cina fosse ben al di sopra del livello de minimis, il volume delle importazioni dalla Cina è rimasto basso per tutto il periodo in esame. Se le misure fossero abrogate, tuttavia, l'impatto dei margini di dumping effettivi sull'industria dell'Unione sarebbe significativo a causa del volume crescente e dei prezzi in diminuzione delle importazioni dalla Cina e della prevista evoluzione delle importazioni cinesi in caso di scadenza delle misure. In parallelo nell'inchiesta antidumping sulle importazioni di MSG dall'Indonesia di cui al considerando 7 sono stati calcolati margini di dumping elevati per i produttori esportatori dell'Indonesia che hanno collaborato all'inchiesta, i quali hanno aumentato considerevolmente la loro quota di mercato sul mercato dell'Unione durante il periodo in esame.
(112)
L'industria dell'Unione era ancora in fase di ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche pregiudizievoli di dumping sulle importazioni di MSG originarie dalla Cina, come esposto al considerando 124. Poiché le importazioni oggetto di dumping dall'Indonesia sono aumentate significativamente durante il periodo in esame e, come accertato, hanno determinato un grave pregiudizio per l'industria dell'Unione (12), si può concludere che tale processo di ripresa si è invertito.
a) Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
(113)
I prezzi di vendita medi dell'industria dell'Unione praticati ad acquirenti non collegati dell'Unione hanno registrato il seguente andamento durante il periodo in esame:
Tabella 11
Prezzi medi di vendita
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Prezzo medio unitario di vendita nell'Unione (EUR/tonnellata)
(Indice)
100
107
101
97
Costo unitario di produzione (EUR/tonnellata)
(Indice)
100
120
124
130
Fonte: risposta al questionario.
(114)
Il prezzo medio unitario di vendita dell'industria dell'Unione praticato ad acquirenti non collegati è diminuito del 3 % nel periodo in esame. Era dapprima aumentato del 7 % tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, ma da allora ha continuato a diminuire fino al periodo dell'inchiesta di riesame. L'aumento del prezzo tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 può essere considerato una conseguenza degli aumenti dei costi nello stesso periodo, sebbene l'aumento dei costi sia stato più pronunciato rispetto all'aumento dei prezzi. Allo stesso tempo le importazioni dall'Indonesia sono aumentate e hanno esercitato una notevole pressione sui prezzi dell'industria dell'Unione. Di conseguenza i prezzi dell'industria dell'Unione sono diminuiti del 6 % tra l'esercizio 2011/2012 e l'esercizio 2012/2013, nonché di un ulteriore 4 % tra l'esercizio 2012/2013 e il periodo dell'inchiesta di riesame.
(115)
Il costo unitario della produzione è aumentato del 30 % nel periodo in esame. Si è assistito a un aumento continuo a partire dall'esercizio 2011/2012, dovuto principalmente all'aumento dei costi delle materie prime e del lavoro. Come menzionato sopra, tale aumento di costi non ha potuto essere compensato da un aumento equivalente dei prezzi a causa della pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dall'Indonesia.
(116)
Una parte interessata ha chiesto alla Commissione di valutare se la potenziale inclusione di sottoprodotti nel costo di produzione dell'industria dell'Unione potesse avere aumentato artificialmente il costo medio di produzione dell'industria dell'Unione. L'inchiesta ha stabilito che i sottoprodotti sono stati correttamente imputati e non hanno falsato in alcun modo la situazione del pregiudizio. Tale argomentazione è stata quindi respinta.
b) Costo del lavoro
(117)
Il costo medio del lavoro dell'industria dell'Unione ha avuto nel periodo in esame l'andamento seguente:
Tabella 12
Costo medio del lavoro per dipendente
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Costo medio del lavoro per addetto (EUR)
(Indice)
100
117
125
124
Fonte: risposta al questionario.
(118)
Il costo medio del lavoro per addetto è aumentato del 24 %. Ciò si spiega principalmente con un maggiore sforzo dell'industria dell'Unione volto a migliorare il rendimento dei propri operai e del proprio personale al fine di ottimizzare il processo produttivo.
c) Scorte
(119)
Il livello delle scorte dell'industria dell'Unione ha avuto nel periodo in esame l'andamento seguente:
Tabella 13
Scorte
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Scorte finali
(Indice)
100
82
164
143
Scorte finali in percentuale sulla produzione
(Indice)
100
86
153
156
Fonte: risposta al questionario.
(120)
Le scorte finali sono aumentate complessivamente del 43 % nel periodo in esame. Tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 le scorte finali sono diminuite a seguito del calo del volume della produzione e dell'aumento del volume delle vendite all'esportazione. Tra l'esercizio 2011/2012 e l'esercizio 2012/2013 le scorte sono aumentate a causa di un aumento della produzione, mentre le vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione sono rimaste praticamente stabili. Tra l'esercizio 2012/2013 e il periodo dell'inchiesta di riesame le scorte finali sono nuovamente diminuite, principalmente a seguito della decisione di ridurre la produzione nel tentativo di far decrescere i livelli elevati di scorte.
(121)
Le scorte finali in percentuale sulla produzione sono diminuite tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 ma sono quasi raddoppiate tra l'esercizio 2011/2012 e l'esercizio 2012/2013. Sono aumentate ulteriormente tra l'esercizio 2012/2013 e il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso sono aumentate del 56 % nel periodo in esame. L'aumento nell'esercizio 2012/2013 e nel periodo dell'inchiesta di riesame va esaminato alla luce dell'aumento del volume delle importazioni oggetto di dumping dall'Indonesia, mentre le vendite nell'Unione sono rimaste quasi stabili durante lo stesso periodo.
d) Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
(122)
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito del produttore dell'Unione hanno avuto nel periodo in esame il seguente andamento:
Tabella 14
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
Periodo dell'inchiesta di riesame
Redditività delle vendite nell'Unione ad acquirenti indipendenti (in % del fatturato delle vendite)
(Indice)
100
30
- 31
- 80
Flusso di cassa (in EUR)
(Indice)
100
39
- 48
- 19
Investimenti (in EUR)
(Indice)
100
182
143
197
Utile sul capitale investito
(Indice)
100
14
- 61
- 110
Fonte: risposta al questionario.
(123)
La Commissione ha stabilito la redditività dell'industria dell'Unione esprimendo l'utile netto, al lordo delle imposte, derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti non collegati nell'Unione in percentuale sul fatturato delle stesse vendite. Negli esercizi 2010/2011 e 2011/2012 la redditività è diminuita notevolmente, restando però positiva. A partire dall'esercizio 2012/2013 la redditività è diventata negativa. È diminuita ulteriormente durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso la redditività è diminuita del 180 % durante il periodo in esame. Tale sviluppo è stato dovuto principalmente alla pressione sui prezzi delle importazioni dall'Indonesia, che sono entrate nell'Unione a prezzi di dumping e non hanno permesso all'industria dell'Unione di allineare i propri prezzi all'aumento dei costi. Il flusso di cassa netto rappresenta la capacità dell'industria dell'Unione di autofinanziare le proprie attività. Il flusso di cassa netto ha registrato lo stesso andamento della redditività, ossia una diminuzione continua nel periodo in esame, con risultati negativi a partire dall'esercizio 2012/2013. Tale tendenza si è accentuata durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Complessivamente il flusso di cassa netto ha subito una contrazione del 119 % durante il periodo in esame.
(124)
Gli investimenti sono aumentati del 97 % durante il periodo in esame. Si è trattato principalmente di investimenti necessari per la manutenzione e la conformità ai requisiti legali in materia di sicurezza. L'industria dell'Unione si stava riprendendo dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping dei produttori esportatori cinesi, avvenute prima del periodo in esame; aveva iniziato a migliorare la propria situazione ed era redditizia all'inizio del periodo in esame, fino all'esercizio 2011/2012. In tali circostanze è stato effettuato un certo numero di investimenti che non potevano essere ulteriormente rimandati, il che spiega l'aumento notevole degli investimenti nell'esercizio 2011/2012 e negli anni successivi.
(125)
L'utile sul capitale investito è il profitto come percentuale del valore contabile netto degli investimenti. Analogamente ad altri indicatori finanziari, l'utile sul capitale investito derivante dalla produzione e dalla vendita del prodotto simile è stato negativo a partire dall'esercizio 2012/2013, rispecchiando l'andamento negativo della redditività. Complessivamente l'utile sul capitale investito si è ridotto del 210 % durante il periodo in esame.
(126)
In considerazione della diminuzione della redditività e del flusso di cassa anche la capacità della società di ottenere capitali è stata influenzata negativamente.
e) Conclusioni relative al pregiudizio
(127)
Quasi tutti i principali indicatori del pregiudizio riportano un andamento negativo. Ad esempio il volume della produzione e il tasso di utilizzo degli impianti sono diminuiti di circa il 9 % e il volume delle vendite del 17 % durante il periodo in esame. Nel tentativo di compensare le perdite in termini di volume delle vendite e quote di mercato, i prezzi medi dell'industria dell'Unione sono stati ridotti del 3 % durante il periodo in esame, mentre i costi di produzione aumentavano del 30 %. Di conseguenza la redditività, che era positiva all'inizio del periodo in esame, è diminuita ed è diventata negativa nell'esercizio 2012/2013, continuando a diminuire durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Si sono osservate tendenze negative simili per il flusso di cassa e per l'utile sul capitale investito.
(128)
L'occupazione è aumentata dell'8 % nel periodo in esame. L'aumento durante il periodo in esame si spiega principalmente con l'assorbimento nel 2011 di una società precedentemente affiliata e con l'espansione del reparto manutenzione dell'industria dell'Unione. Anche gli investimenti hanno mostrato un andamento positivo; sono stati finalizzati principalmente alle misure di prevenzione e ai requisiti in materia di sicurezza, ma non all'aumento della capacità. Tali andamenti positivi non precludono quindi l'esistenza del pregiudizio.
(129)
Una parte interessata ha sostenuto che un andamento negativo che interessa solo alcuni degli indicatori di pregiudizio non è sufficiente per concludere che vi sia un pregiudizio grave. L'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base non richiede che tutti gli indicatori di pregiudizio mostrino un andamento negativo, ma che la situazione dell'industria dell'Unione sia analizzata valutando l'andamento di tutti gli indicatori di pregiudizio nel complesso. Nella fattispecie, quasi tutti gli indicatori di pregiudizio mostravano un andamento negativo, compresi gli indicatori principali quali il volume delle vendite e della produzione, la quota di mercato, il prezzo medio di vendita e la redditività.
(130)
In base alle considerazioni esposte, la Commissione ha concluso che l'industria dell'Unione ha subito un pregiudizio grave ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
F. RISCHIO DI REITERAZIONE O PERSISTENZA DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazione preliminare
(131)
Come indicato ai considerando da 99 a 130, l'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Durante l'intero periodo in esame, le importazioni cinesi erano presenti sul mercato dell'Unione solo in quantità limitate, mentre il volume delle importazioni e la quota di mercato dell'Indonesia durante lo stesso periodo sono quasi triplicate. Nell'inchiesta parallela riguardante le importazioni di glutammato monosodico dall'Indonesia, di cui al considerando 7, si è concluso che le importazioni dall'Indonesia erano oggetto di dumping e causavano un pregiudizio grave all'industria dell'Unione, mentre le importazioni dalla Cina, visti il volume modesto e i livelli di prezzo, non contribuivano a tale pregiudizio (13). Allo stesso tempo, come indicato ai considerando 48 e 70, l'inchiesta ha dimostrato che le importazioni cinesi sono state effettuate a prezzi di dumping durante il periodo dell'inchiesta di riesame e che vi è un rischio di persistenza del dumping in caso di scadenza delle misure.
2. Incidenza del volume previsto delle importazioni dalla Cina ed effetti sui prezzi in caso di abrogazione delle misure
(132)
La Commissione ha valutato il rischio di persistenza del pregiudizio in caso di scadenza delle misure attualmente in vigore, ovvero l'impatto potenziale delle importazioni cinesi sul mercato e sull'industria dell'Unione, conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(133)
L'analisi si è concentrata sulla capacità inutilizzata dei produttori esportatori cinesi, sull'attrattiva del mercato dell'Unione e sulla politica dei prezzi nell'Unione dei produttori cinesi. Sono state anche tenute in considerazione le misure antidumping istituite sulle importazioni di MSG dall'Indonesia.
(134)
Come indicato al considerando 51 la capacità inutilizzata relativa all'MSG in Cina è stata stimata nel 2012 in circa 600 000 - 900 000 tonnellate. Tale quantità supera ampiamente il consumo totale di MSG dell'Unione durante lo stesso periodo.
(135)
Si può ragionevolmente prevedere che, in conseguenza dell'attrattiva del mercato dell'Unione descritta nei considerando da 59 a 64, qualora le misure fossero abrogate almeno una parte di tale capacità inutilizzata sarebbe riorientata, con tutta probabilità, verso il mercato dell'Unione.
(136)
Come indicato in precedenza al considerando 50 in assenza di dazi antidumping la sottoquotazione dei prezzi all'importazione cinesi rispetto ai prezzi di vendita nell'Unione sarebbe superiore in media al 10 %. I prezzi delle importazioni cinesi sarebbero inoltre inferiori ai prezzi delle importazioni indonesiane. In base a quanto precede è stato concluso che, in assenza di misure, i produttori esportatori cinesi probabilmente aumenterebbero la pressione sui prezzi del mercato dell'Unione, inasprendo il grave pregiudizio sofferto dall'industria dell'Unione. A tale riguardo va ricordato che l'inchiesta antidumping parallela ha mostrato che le importazioni dall'Indonesia hanno esercitato una pressione sui prezzi praticati sul mercato dell'Unione, con la conseguenza che l'industria dell'Unione non ha potuto aumentare i propri prezzi in misura adeguata all'aumento dei costi ma, al contrario, è stata costretta a ridurli durante il periodo in esame.
(137)
Come illustrato al considerando 60 i prezzi delle importazioni cinesi potrebbero aumentare in caso di scadenza delle misure. Tuttavia, tenuto conto dei notevoli margini di sottoquotazione riscontrati una volta detratti i dazi antidumping, anche se i prezzi delle importazioni cinesi aumentassero gli esportatori cinesi disporrebbero comunque di un margine per mantenere i livelli dei prezzi all'importazione al di sotto dei livelli dei prezzi dell'industria dell'Unione. In tal modo i produttori esportatori cinesi guadagnerebbero con tutta probabilità ulteriori quote di mercato sul mercato dell'Unione. Se ciò avvenisse l'industria dell'Unione dovrebbe far fronte a un calo immediato delle sue vendite e prezzi di vendita.
(138)
Ci si attende infine che l'industria dell'Unione sia in grado di riprendersi dal pregiudizio subito a seguito dell'inchiesta parallela relativa all'Indonesia e delle conseguenti misure nei confronti delle importazioni da tale paese. Il processo di ripresa sarebbe compromesso se a causa della scadenza delle misure le importazioni dalla Cina riprendessero in quantità considerevoli e a prezzi di dumping.
3. Osservazioni ricevute dopo la divulgazione delle informazioni
(139)
In seguito alla divulgazione delle informazioni una parte interessata ha affermato che il mantenimento delle misure non migliorerebbe la situazione del produttore dell'Unione poiché il deterioramento della sua situazione sarebbe causato soprattutto da fattori diversi dalle importazioni di MSG dalla Cina. Secondo la parte i fattori negativi sarebbero in particolare l'impatto della politica degli investimenti dell'industria dell'Unione sulla sua redditività, l'aumento del costo del lavoro e il presunto uso inefficiente delle risorse. Gli effetti di tali fattori non sarebbero stati tenuti sufficientemente in considerazione nella valutazione della situazione complessiva dell'industria dell'Unione.
(140)
Va osservato che la parte interessata non ha fornito nuove informazioni o nuovi elementi di prova a sostegno di tali affermazioni.
(141)
Per quanto riguarda gli investimenti effettuati dall'industria dell'Unione, la parte non ha spiegato in quale misura tali investimenti possano aver avuto un'incidenza sulla redditività. Come indicato al considerando 124 gli investimenti effettuati dall'industria dell'Unione si basavano su ragionevoli decisioni commerciali e non possono essere considerati ingiustificati. I costi di investimenti sono inoltre ammortizzati nel tempo e, in quanto tali, non hanno avuto un impatto significativo sulla redditività dell'industria dell'Unione.
(142)
Per quanto riguarda l'aumento dei costi del lavoro l'inchiesta ha riscontrato, sebbene non sia possibile fornire le cifre esatte per motivi di riservatezza, che gli effetti di tale aumento sul costo di produzione totale non sono stati significativi.
(143)
Per quanto riguarda l'uso inefficiente delle risorse, la parte ha omesso di precisare la natura delle presunte inefficienze e l'inchiesta non ha portato alla luce alcuna potenziale inefficienza dell'industria dell'Unione.
(144)
Per questi motivi tali argomentazioni sono state respinte.
4. Conclusioni
(145)
Alla luce delle conclusioni dell'inchiesta, in particolare in merito alla capacità inutilizzata, all'attrattiva del mercato dell'Unione e ai prezzi attesi delle importazioni cinesi, si ritiene che l'abrogazione delle misure determinerebbe con ogni probabilità la reiterazione del pregiudizio e aggraverebbe ulteriormente la situazione pregiudizievole dell'industria dell'Unione, a causa del probabile aumento delle importazioni cinesi a prezzi di dumping nettamente inferiori ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione.
G. INTERESSE DELL'UNIONE
(146)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base la Commissione ha esaminato se il mantenimento delle misure antidumping in vigore nei confronti della Cina fosse contrario all'interesse generale dell'Unione. La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione di tutti i diversi interessi coinvolti, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori.
(147)
Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni conformemente all'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(148)
Partendo da tali premesse la Commissione ha valutato se, nonostante le conclusioni sul rischio di persistenza del dumping e del pregiudizio, esistano valide ragioni per concludere che il mantenimento delle misure in vigore sia contrario all'interesse dell'Unione.
1. Interesse dell'industria dell'Unione
(149)
L'inchiesta ha stabilito che l'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Come indicato al considerando 131 il pregiudizio è stato causato dalle importazioni in dumping dall'Indonesia. L'inchiesta ha inoltre stabilito che, in caso di scadenza delle misure contro le importazioni cinesi, vi è il rischio di reiterazione del pregiudizio grave. In particolare la ripresa dell'industria dell'Unione, prevista a seguito dell'istituzione di misure antidumping sulle importazioni dall'Indonesia, verrebbe messa a repentaglio dalla ripresa delle importazioni cinesi in dumping sul mercato dell'Unione.
(150)
Qualora le misure fossero mantenute si prevede che l'industria dell'Unione sarà in grado di beneficiare appieno degli effetti delle misure imposte nell'ambito dell'inchiesta parallela relativa alle importazioni di MSG dall'Indonesia, vale a dire potrà riprendersi dal pregiudizio subito, e infine migliorare la propria redditività.
(151)
Si è concluso pertanto che è nell'interesse dell'industria dell'Unione che le misure in vigore contro la Cina siano mantenute.
2. Interesse degli importatori/operatori commerciali
(152)
Dopo la pubblicazione dell'avviso di apertura si sono manifestate quattordici società. Nessuna di tali società, tuttavia, ha importato glutammato monosodico dalla Cina durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(153)
Un operatore commerciale nell'Unione, che esercita la rivendita del glutammato monosodico nell'Unione e in paesi terzi, si è manifestato durante l'inchiesta come utilizzatore. Tale operatore commerciale ha acquistato MSG principalmente dall'industria dell'Unione, ma anche da importatori. L'MSG acquistato non era di origine cinese, ma indonesiana o di altri paesi terzi. Nell'ambito dell'attività complessiva di tale operatore le operazioni relative al glutammato monosodico avevano carattere marginale. Per questi motivi si è ritenuto che le misure in vigore sulle importazioni di glutammato monosodico provenienti dalla Cina non hanno avuto un effetto negativo significativo sulla situazione dell'operatore.
3. Interesse degli utilizzatori
(154)
Gli utilizzatori appartengono prevalentemente al settore dei prodotti alimentari e delle bevande, nel quale il prodotto è usato per la produzione di miscugli di spezie, zuppe e cibi pronti. Il glutammato monosodico è usato altresì in applicazioni specifiche estranee al settore alimentare, ad esempio nella produzione di detergenti.
(155)
Trentatré società si sono manifestate e hanno ricevuto il questionario. Cinque società hanno collaborato all'inchiesta inviando le risposte al questionario. Quattro di esse appartenevano al settore dei prodotti alimentari e delle bevande, una a un settore non alimentare. Due delle società che hanno collaborato, una attiva nel settore dei prodotti alimentari e delle bevande e l'altra nella produzione di detergenti, sono state sottoposte a verifiche in loco.
a) Settore dei prodotti alimentari e delle bevande
(156)
L'inchiesta ha rivelato che, in media, il glutammato monosodico costituiva circa il 5 % del costo totale dei prodotti che lo contenevano, fabbricati dalle società che hanno collaborato, le quali hanno fornito i dati necessari.
(157)
Dei quattro utilizzatori che hanno collaborato, soltanto uno ha importato glutammato monosodico proveniente dalla Cina. Tale società che ha collaborato ha acquistato MSG dall'industria dell'Unione e ha importato il 40 % circa dei suoi acquisti totali di MSG dalla Cina. Le attività connesse ai prodotti contenenti MSG rappresentavano circa un terzo del totale delle sue attività. Durante il periodo dell'inchiesta di riesame è stato riscontrato che la società era redditizia.
(158)
Le altre tre società non hanno importato glutammato monosodico dalla Cina durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Per due di queste società le attività connesse all'MSG sono relativamente poco significative se paragonate all'attività complessiva. Inoltre in base alle informazioni fornite queste due società erano redditizie durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Per quanto riguarda la terza società, sebbene le sue attività connesse ai prodotti contenenti glutammato monosodico rappresentassero circa un terzo della sua attività totale, si è stabilito che la società era redditizia durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
b) Settore non alimentare
(159)
Una delle società che hanno collaborato usava glutammato monosodico per la produzione di detergenti; tale prodotto costituiva tra il 15 % e il 20 % del costo di produzione dei prodotti interessati. Durante il periodo dell'inchiesta di riesame la società aveva acquistato glutammato monosodico principalmente dall'industria dell'Unione, importandolo anche da paesi terzi ma non dalla Cina. Solo una parte modesta della sua attività riguardava prodotti che contenevano glutammato monosodico al confronto con l'attività complessiva che, inoltre, aveva realizzato profitti tra il 5 % e il 10 % durante il periodo dell'inchiesta.
(160)
Questa parte interessata ha sostenuto che, poiché il quadro normativo dell'UE vieta l'uso di fosfati e di altri composti del fosforo (14), è verosimile che l'MSG venga usato in quantitativi sempre maggiori per sostituire i fosfati e gli altri composti del fosforo nella produzione dei detergenti. Si prevede quindi che la domanda di MSG nell'Unione aumenterà sostanzialmente e che eventuali dazi antidumping sulle importazioni avranno un effetto negativo sull'andamento di tale nuovo mercato. In particolare, detta parte sosteneva che il livello delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di MSG originario della Cina non consentirebbe alle importazioni cinesi di entrare nel mercato dell'Unione e che, pertanto, vi sarebbe un rischio di mancanza di approvvigionamento nell'Unione. Essendovi inoltre misure in vigore sulle importazioni di MSG dall'Indonesia, mancherebbero inoltre fonti alternative di approvvigionamento.
(161)
Questo utilizzatore ha inoltre sostenuto che l'industria dell'Unione avrebbe beneficiato dell'aumento previsto dei consumi di MSG e aumentato il suo volume di vendite sul mercato dell'Unione. D'altro canto, l'utilizzatore ha sostenuto che l'industria dell'Unione non avrebbe sufficiente capacità per soddisfare l'aumento della domanda sul mercato dell'Unione.
(162)
È tuttavia difficile in questa fase prevedere quali ripercussioni avrà il nuovo quadro legislativo sul mercato dell'Unione e se, o in qual misura, esso stimolerà la produzione di detergenti a base di glutammato monosodico e inciderà quindi sulla domanda di glutammato monosodico nell'Unione. La parte interessata non ha peraltro fornito alcuna prova in merito alla portata dell'effetto negativo di un eventuale dazio antidumping. Va osservato al riguardo che lo scopo di un dazio antidumping è ripristinare la parità di condizioni sul mercato dell'Unione. L'inchiesta ha inoltre rivelato un certo numero di fonti alternative di approvvigionamento, quali il Brasile, il Vietnam e la Corea.
(163)
Dopo la divulgazione delle informazioni, la stessa parte interessata ha ribadito che la domanda di MSG dovrebbe aumentare sensibilmente nell'Unione a causa del divieto dei fosfati e che l'industria dell'Unione non sarebbe stata in grado di soddisfare la domanda crescente nell'Unione. Tuttavia, la parte in questione non ha presentato nuove informazioni o nuovi elementi di prova a sostegno di tale affermazione, e l'argomentazione è stata pertanto respinta.
(164)
Per quanto riguarda le fonti alternative di approvvigionamento, nell'esercizio 2010/2011 la quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi era significativa e si è ridotta solo a causa delle importazioni dall'Indonesia a prezzi sleali. Si prevede che l'istituzione di dazi contro le importazioni di glutammato monosodico dall'Indonesia nell'inchiesta parallela consentirà ad altri paesi terzi di riconquistare le quote di mercato perse nell'Unione. L'abrogazione delle misure contro la Cina comprometterebbe l'effetto atteso delle misure antidumping contro l'Indonesia poiché le importazioni dalla Cina potrebbero entrare nel mercato dell'Unione in quantità notevolmente superiori e a prezzi di dumping nettamente inferiori ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione (come esposto in precedenza ai considerando da 149 a 151).
(165)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, la suddetta parte interessata ha ribadito che non sussistono reali fonti alternative di approvvigionamento, dato che i produttori in altri mercati di paesi terzi appartengono allo stesso gruppo dell'industria dell'Unione.
(166)
Come indicato ai considerando 94 e 95 esistono fonti alternative di approvvigionamento di MSG in vari paesi terzi, tra cui il Brasile, la Repubblica di Corea e il Vietnam. Durante il periodo dell'inchiesta di riesame la quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi diversi da Cina e Indonesia corrispondeva a solo un quarto del suo livello durante l'esercizio 2010/2011. Se le misure sulle importazioni dalla Cina fossero confermate è ragionevole ritenere che le importazioni da altri paesi terzi potrebbero soddisfare almeno parzialmente le esigenze degli utilizzatori di MSG, con una corrispondente quota di mercato pari o superiore al livello dell'esercizio 2010/2011. Inoltre, in base alle informazioni a disposizione delle parti nel fascicolo non riservato, tali fonti alternative appartengono sia a società/gruppi di società indipendenti dal gruppo Ajinomoto sia a tale gruppo. In ogni caso, anche se tali fonti alternative appartenessero al gruppo Ajinomoto, non vi è alcuna indicazione che non intendano rifornire il mercato dell'Unione a condizioni eque. L'argomentazione dovrebbe pertanto essere respinta.
(167)
La stessa parte ha inoltre affermato che l'industria dell'Unione ha mantenuto una posizione dominante e che vi sarebbe una mancanza di concorrenza sul mercato dell'Unione. Essa ha argomentato che il mantenimento delle misure sulle importazioni cinesi di MSG rafforzerebbe ulteriormente la posizione dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione.
(168)
L'inchiesta ha chiaramente dimostrato che l'industria dell'Unione, avendo perso quote di mercato a favore delle importazioni dall'Indonesia, non era in grado di mantenere il proprio volume di vendite nell'Unione. Inoltre l'industria dell'Unione non ha potuto aumentare i propri prezzi in misura adeguata rispetto all'aumento dei costi delle materie prime, a causa della pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping dall'Indonesia, e ha subito perdite significative durante il periodo dell'inchiesta di riesame. La Commissione ha altresì notato che esiste concorrenza da parte delle importazioni originarie di un certo numero di altri paesi terzi, i quali traggono beneficio dal libero accesso al mercato dell'Unione. Vi erano pertanto prove insufficienti di una pretesa posizione dominante dell'industria dell'Unione e l'argomentazione ha dovuto essere respinta.
(169)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, la parte interessata in questione ha sostenuto che la dipendenza degli utilizzatori dall'industria dell'Unione e l'insufficienza di fonti di approvvigionamento alternative non sarebbero nell'interesse dell'Unione. A sostegno di tale affermazione, la parte interessata ha osservato che il calo del consumo tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 era in gran parte dovuto a una diminuzione del volume di produzione dell'industria dell'Unione.
(170)
Come indicato in precedenza al considerando 100 la produzione è diminuita del 5 % tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 mentre al tempo stesso il consumo diminuiva del 13 % (cfr. considerando 76 e 78). Nell'esercizio 2011/2012 l'utilizzo della capacità era inferiore del 5 % al livello dell'esercizio 2010/2011: nell'esercizio 2011/2012 vi era pertanto una riserva di capacità. La produzione dell'industria dell'Unione non può pertanto avere esercitato un'influenza sul calo del consumo nell'esercizio 2011/2012. In ogni caso, come indicato al precedente considerando 166, esistono fonti di approvvigionamento alternative in altri paesi terzi. L'argomentazione dovrebbe pertanto essere respinta.
(171)
Sulla base di quanto precede, e in particolare del fatto che le misure contro la Cina non sembrano aver avuto un effetto negativo sugli utilizzatori che hanno collaborato, la Commissione ha concluso che se le misure fossero mantenute l'impatto sulla situazione economica di tali operatori non sarebbe significativo.
4. Interesse dei fornitori
(172)
Quattro fornitori di materie prime dell'Unione si sono manifestati e hanno risposto al questionario. Le loro vendite di materie prime all'industria dell'Unione rappresentavano solo una piccola parte del loro fatturato complessivo. Due di questi fornitori hanno contestato questa conclusione, sostenendo che la scomparsa dell'industria dell'Unione avrebbe un impatto significativo sulla loro attività economica. Questi fornitori hanno sostenuto che l'effetto di un'eventuale interruzione della produzione di MSG nell'Unione avrebbe un effetto negativo sulla loro attività complessiva, poiché gli impianti di produzione dello zucchero non possono evitare di produrre un certo volume di sciroppi di zucchero e melasse, di cui l'industria dell'Unione è il principale acquirente. Se lo zucchero in tali forme rimanesse invenduto, questo potrebbe avere ripercussioni sull'efficienza complessiva dell'impianto in questione.
(173)
Tali affermazioni non sono state tuttavia suffragate da elementi di prova e sono state pertanto respinte.
5. Altre argomentazioni
(174)
Una parte interessata ha sostenuto che gli effetti delle misure in vigore nei confronti delle importazioni dalla Cina dovessero essere valutate cumulativamente con gli effetti delle misure istituite sulle importazioni di MSG dall'Indonesia.
(175)
L'impatto di entrambe le misure sugli utilizzatori è stato analizzato nel contesto della disponibilità di fonti di approvvigionamento alternative. Dall'analisi è emerso che vari paesi terzi avevano il potenziale per esportare MSG nell'Unione. Tali paesi terzi erano effettivamente presenti sul mercato dell'Unione prima che le importazioni oggetto di dumping dall'Indonesia entrassero nell'Unione in quantitativi sempre maggiori.
6. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(176)
Sulla base di quanto precede, la Commissione ha concluso che non vi sono validi motivi contrari al mantenimento delle misure antidumping in vigore contro la Cina.
H. MISURE ANTIDUMPING
(177)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. È stato inoltre concesso loro un periodo di tempo successivamente a tale comunicazione entro il quale poter presentare osservazioni al riguardo. La Commissione ha tenuto conto delle comunicazioni e delle osservazioni motivate.
(178)
Da quanto precede consegue che, in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di MSG originario della Cina, istituite con regolamento (CE) n. 1187/2008, dovrebbero restare in vigore.
(179)
Una società può chiedere l'applicazione delle aliquote individuali del dazio antidumping in caso di successiva modifica della propria denominazione. La richiesta deve essere trasmessa alla Commissione. La richiesta deve contenere tutte le informazioni pertinenti che consentano di dimostrare che la modifica non pregiudica il diritto della società di beneficiare dell'aliquota del dazio applicabile. Se il cambiamento di ragione sociale non pregiudica il suo diritto di beneficiare dell'aliquota del dazio applicabile, un avviso relativo alla modifica della ragione sociale sarà pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
(180)
Il comitato di cui all'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di base non ha espresso alcun parere,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di glutammato monosodico, attualmente classificato al codice NC ex 2922 42 00 (codice TARIC 2922420010), originario della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1, fabbricati dalle società sottoelencate, è la seguente:
Società
Aliquota del dazio antidumping (%)
Codice addizionale TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., e Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Tutte le altre società
39,7
A999
3. Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 21 gennaio 2015