PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 214/2013 DEL CONSIGLIO
dell'11 marzo 2013
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva dei dazi provvisori istituiti sulle importazioni di determinati prodotti d'acciaio a rivestimento organico originari della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) ("il regolamento di base"), in particolare l'articolo 9 e l'articolo 14, paragrafo 1,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. MISURE PROVVISORIE
(1)
Con il regolamento (UE) n. 845/2012 (2) ("il regolamento provvisorio") la Commissione europea ("la Commissione") ha istituito un dazio antidumping provvisorio ("le misure provvisorie") sulle importazioni di prodotti d'acciaio a rivestimento organico originari della Repubblica popolare cinese.
(2)
Il procedimento è stato aperto in seguito a una denuncia presentata il 7 novembre 2011 da Eurofer ("il denunciante") per conto di produttori che rappresentano una quota rilevante, in questo caso superiore al 70 %, della produzione totale dell'Unione di prodotti di acciaio a rivestimento organico. La denuncia conteneva sufficienti elementi di prova prima facie di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del pregiudizio notevole da esse derivante, tali da giustificare l'apertura di un procedimento.
2. PROCEDURA SUCCESSIVA
(3)
In seguito alla divulgazione dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali è stata decisa l'istituzione delle misure antidumping provvisorie ("comunicazione delle conclusioni provvisorie"), diverse parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto la possibilità di essere sentite.
(4)
La Commissione ha continuato a raccogliere e verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. Sono state effettuate altre visite di verifica presso le sedi delle società sottoelencate:
-
Macrometal, Amburgo
(5)
In seguito tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali s'intendeva raccomandare l’imposizione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati prodotti d'acciaio a rivestimento organico originari della Repubblica popolare cinese e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori ("comunicazione delle conclusioni definitive") Alle parti è stato concesso un termine entro il quale presentare osservazioni sulle conclusioni definitive.
(6)
Se ritenute pertinenti le osservazioni orali e scritte inviate dalle parti sono state esaminate e prese in considerazione.
2.1. Periodo dell'inchiesta
(7)
Come indicato al considerando 12 del regolamento provvisorio, l'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2010 e il 30 settembre 2011 ("periodo dell'inchiesta" o "PI"). L’analisi delle tendenze necessaria per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il gennaio 2008 e la fine del PI ("periodo in esame").
3. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
3.1. Richieste di esclusione di prodotti
(8)
Nei considerando 19 e 20 del regolamento provvisorio si affermava che la Commissione aveva ricevuto numerose richieste di esclusione di prodotti e che al momento della pubblicazione del regolamento provvisorio non era stata raggiunta alcuna conclusione.
(9)
Dopo la comunicazione delle conclusioni provvisorie la Commissione ha ricevuto altre domande che ha esaminato nel modo seguente.
3.1.1. Prodotti d'acciaio a rivestimento organico con rivestimento metallico di cromo o stagno
(10)
Un utilizzatore di prodotti di acciaio a rivestimento organico ha chiesto di escludere dalla definizione del prodotto quelli costituiti da un substrato sul quale è applicato un rivestimento metallico di cromo o stagno. L’inchiesta ha stabilito che il rivestimento metallico di cromo o stagno rende questo tipo di prodotto fisicamente e chimicamente diverso dai prodotti di acciaio a rivestimento organico in esame. I prodotti a rivestimento metallico di cromo o stagno sono impiegati quasi esclusivamente nel settore degli imballaggi alimentari e in quello dei cavi. Anche gli operatori dell'industria dell'Unione hanno chiarito che non era loro intenzione inserire tale prodotto nella definizione del prodotto. Per questi motivi i prodotti d'acciaio costituiti da un substrato sul quale è applicato un rivestimento metallico di cromo o stagno sono stati esclusi dall'ambito d'inchiesta sui prodotti d'acciaio a rivestimento organico.
(11)
L'associazione dei produttori siderurgici cinesi (China Iron and Steel Association -"CISA"), due importatori e un utilizzatore hanno proposto di escludere altri quattro tipi di prodotto. Tali richieste sono state respinte dopo debito esame per i motivi esposti di seguito.
3.1.2. Lamiere laminate a caldo con primer di protezione organico o inorganico
(12)
La richiesta è stata respinta in quanto gli anzidetti prodotti non rientrano nei codici NC oggetto dell'inchiesta. La loro verniciatura o rivestimento hanno solo lo scopo di proteggerli dalla ruggine e detti prodotti rientrano pertanto nella voce NC 7208 e non nella voce NC 7210. Le lamiere laminate a caldo con primer di protezione, organico o inorganico, non rientrano nella definizione del prodotto in esame e pertanto non possono esserne escluse.
3.1.3. Prodotti d'acciaio a rivestimento organico con substrato di spessore compreso tra 0,6 e 2,0 millimetri
(13)
L'associazione CISA e due importatori hanno richiesto di escludere i prodotti d'acciaio a rivestimento organico con substrato di spessore compreso tra 0,6 e 2,0 millimetri che rappresentano tra il 5 % e il 10 % delle importazioni dalla Cina, affermando che sussisteva concorrenza diretta tra le esportazioni cinesi e la produzione dell'industria dell'Unione solo nel caso di prodotti d'acciaio a rivestimento organico con substrato di spessore compreso tra 0,25 e 0,6 millimetri.
(14)
La richiesta non è stata accolta poiché sia gli esportatori cinesi sia l'industria dell'Unione fabbricano e vendono prodotti d'acciaio a rivestimento organico con substrato di spessore compreso tra 0,6 e 2,0 millimetri e pertanto tali prodotti sono evidentemente in concorrenza tra loro. Nessun elemento probante è stato addotto a dimostrazione che i prodotti d'acciaio a rivestimento organico con substrato di spessore maggiore di 0,6 millimetri non sono in concorrenza con prodotti d'acciaio a rivestimento organico con substrato di spessore inferiore a 0,6 millimetri e che pertanto questi ultimi costituiscono un tipo di prodotto differente. I prodotti d'acciaio a rivestimento organico con substrato di spessore inferiore e superiore a 0,6 millimetri presentano le medesime caratteristiche fisiche e tecniche di base e sono destinati ai medesimi usi finali quindi costituiscono lo stesso prodotto.
3.1.4. Prodotti d'acciaio a rivestimento organico costituiti da substrato sul quale è applicato un rivestimento di lega allumino-zinco
(15)
I due importatori hanno asserito che solo quattro produttori dell'Unione posseggono la licenza per produrre questo tipo di prodotto e che solo una società lo produce effettivamente. Hanno inoltre asserito che il prodotto anzidetto ha caratteristiche diverse da quelle dei prodotti d'acciaio a rivestimento organico rivestiti di zinco.
(16)
La richiesta di esclusione non è stata accolta in quanto i due tipi di prodotto sono intercambiabili con usi che si sovrappongono e durante il periodo dell'inchiesta almeno due produttori dell'Unione che hanno collaborato fabbricavano questo prodotto. Occorre osservare che solo un produttore esportatore cinese che ha collaborato ha esportato questo tipo di prodotto nell'Unione durante il periodo dell'inchiesta.
3.1.5. Prodotti d'acciaio a rivestimento organico costituititi da substrato sul quale è applicato un rivestimento a lega di zinco
(17)
La richiesta di esclusione non è stata accolta poiché, contrariamente all'asserzione di un utilizzatore, tale prodotto è fabbricato e venduto in quantità notevoli da vari produttori dell'Unione e ha sostanzialmente le stesse caratteristiche fisiche e tecniche e gli stessi impieghi di altri tipi di prodotti d'acciaio a rivestimento organico.
3.2. Richiesta di inclusione
(18)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni provvisorie, un'associazione ha chiesto di includere nella definizione dei prodotti d'acciaio a rivestimento organico quelli con rivestimento metallico di cromo o stagno, classificati nei codici TARIC 7210122010 e 7210500010. La richiesta è stata respinta in quanto tali codici non erano inclusi nella denuncia iniziale e i prodotti rientranti in tali codici presentano caratteristiche fisiche e tecniche diverse dai prodotti oggetto della denuncia.
3.3. Prodotto in esame
(19)
Essendo stata accettata l'esclusione dei prodotti d'acciaio a rivestimento organico con rivestimento metallico di cromo o stagno, le conclusioni provvisorie riguardanti il prodotto in esame di cui ai considerando 13 e 14 del regolamento provvisorio sono modificate di conseguenza.
(20)
Il prodotto in esame quindi è rappresentato da determinati prodotti di acciaio a rivestimento organico, vale a dire i prodotti laminati piatti di acciaio legato e non legato (escluso l'acciaio inossidabile) dipinti, verniciati o rivestiti di materie plastiche almeno su un lato, esclusi i pannelli sandwich del tipo utilizzato in edilizia e costituiti da due lamiere esterne in metallo con un'anima stabilizzante di materiale isolante inserita tra loro, esclusi i prodotti con un rivestimento finale in polvere di zinco (vernice ricca di zinco contenente in peso il 70 % o più di zinco) ed esclusi i prodotti costituititi da substrato sul quale è applicato un rivestimento metallico di cromo o stagno, attualmente classificabili ai codici NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 e originari della Repubblica popolare cinese ("il prodotto in esame").
3.4. Prodotto simile
(21)
In assenza di osservazioni in merito alle conclusioni esposte nei considerando da 15 a 18 del regolamento provvisorio, si confermano le conclusioni provvisorie relative al prodotto simile.
4. DUMPING
(22)
In seguito all'adozione di misure provvisorie e alla comunicazione delle conclusioni provvisorie della Commissione ai produttori esportatori cinesi, diversi tra questi ultimi hanno inviato osservazioni sul tema del dumping.
4.1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato ("TEM")
(23)
In assenza di altre osservazioni relative al TEM, si confermano i considerando da 21 a 38 del regolamento provvisorio. Dei due gruppi di produttori esportatori della Repubblica popolare cinese che hanno collaborato e che avevano chiesto lo status di società operante in condizioni di economia di mercato, nessuno ha potuto dimostrare di soddisfare i criteri per la concessione del TEM.
4.2. Trattamento individuale (TI)
(24)
Due produttori esportatori hanno soddisfatto i criteri per la concessione del trattamento individuale (cfr. considerando 40 del regolamento provvisorio). Un'altra parte ha ripresentato la propria richiesta di TI e di esame individuale. Più precisamente ha ritirato la richiesta di TEM ma ha confermato quella di trattamento e di esame individuali. Si è considerato pertanto che la richiesta riguardasse l'esame individuale ed è quindi stata inclusa tra quelle di cui al considerando 41 del regolamento provvisorio. Ai sensi dell'articolo 9, paragrafi 5 e 6, del regolamento di base, si applicano dazi individuali alle importazioni provenienti da esportatori o produttori che sono stati sottoposti a esame individuale ai sensi dell'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base. Come spiegato in modo più dettagliato ai considerando da 26 a 31, la richiesta di dazio individuale è stata respinta.
(25)
In assenza di osservazioni riguardanti il trattamento individuale si confermano i considerando da 39 a 40 del regolamento provvisorio.
4.3. Esame individuale
(26)
Otto produttori esportatori che hanno collaborato hanno richiesto l’esame individuale ai sensi dell’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base. Come illustrato ai considerando 41 e 42 del regolamento provvisorio, confermati con il presente regolamento, un produttore esportatore cinese, Union Steel China, che aveva richiesto lo status di società operante in condizioni di economia di mercato era stato sottoposto a controllo nell'ambito dell'esame della sua richiesta.
(27)
Per quanto riguarda tutte le altre richieste di esame individuale si è concluso che tale esame sarebbe stato indebitamente gravoso e avrebbe compromesso la tempestiva conclusione dell'inchiesta. Di conseguenza le richieste non sono state accolte.
(28)
Una parte ha contestato la gravosità della sua richiesta fosse ritenuta gravosa in termini amministrativi in quanto dopo la fase provvisoria i servizi della Commissione dispongono ancora di sei mesi prima della decisione definitiva. In altri procedimenti inoltre i servizi della Commissione hanno concesso l'esame individuale dopo la fase provvisoria.
(29)
Un'altra parte, già menzionata al considerando 24, ha sostenuto che doveva esserle concesso un esame individuale poiché aveva fornito le informazioni necessarie entro i termini fissati e l'esame individuale era già stato concesso a Union Steel China, un altro produttore esportatore.
(30)
Le decisioni riguardanti la concessione dell'esame individuale sono prese caso per caso, tenendo conto del numero di domande presentate e del tempo a disposizione per la loro valutazione. Nel caso di specie, tenuto conto del numero di domande presentate, della scarsa disponibilità di tempo dopo l'esame dei produttori esportatori inseriti nel campione, della richiesta di TEM del produttore esportatore non incluso nel campione e dei termini procedurali da rispettare, è stato deciso di non accogliere le richieste, come affermato al considerando 27.
(31)
Come spiegato al considerando 41 del regolamento provvisorio per quanto riguarda Union Steel China le circostanze sono diverse in quanto la società era già stata sottoposta a controlli nell'ambito dell'esame della sua richiesta di TEM.
4.4. Valore normale
4.4.1. Paese di riferimento
(32)
In assenza di altre osservazioni in merito alla scelta del Canada come paese di riferimento, si confermano i considerando da 43 a 49 del regolamento provvisorio.
4.4.2. Determinazione del valore normale
(33)
Il valore normale è stato calcolato in base ai dati forniti dall'unico produttore che ha collaborato nel paese di riferimento (il Canada). Il valore normale perciò è stato stabilito in base ai prezzi sul mercato interno e al valore normale costruito di un produttore canadese del prodotto simile, come è illustrato ai considerando da 50 a 55 del regolamento provvisorio.
(34)
Dopo la comunicazione delle conclusioni provvisorie due produttori esportatori cinesi hanno asserito che la Commissione non ha fornito informazioni sufficienti in merito al valore normale nel paese di riferimento, in particolare per quanto concerne i diversi tipi di prodotto, la comparabilità dei prodotti, la rappresentatività e gli adeguamenti.
(35)
Tali osservazioni sono state accolte in parte. La Commissione ha fornito ai produttori esportatori cinesi tutte le informazioni pertinenti riguardanti i dati utilizzati per calcolare il valore normale che potevano essere divulgate senza violare le disposizioni dell'articolo 19 del regolamento di base, vale a dire fornire le informazioni garantendo al tempo stesso che i dati riservati forniti dal produttore canadese fossero trattati in quanto tali e non fossero divulgati a terzi. Le informazioni fornite al produttore esportatore permettevano loro di capire la metodologia utilizzata a norma delle disposizioni di cui all'articolo 2 del regolamento di base. Si è constatato, tuttavia, che sarebbe stato possibile fornire dati più dettagliati per tipo di prodotto ricorrendo a fasce di valori per rispettare il carattere riservato dei dati. Nella comunicazione definitiva sono state fornite sia le informazioni anzidette sia informazioni più dettagliate in merito ai motivi per i quali alcuni tipi di prodotti non sono stati ritenuti rappresentativi e in merito agli adeguamenti apportati al valore normale.
(36)
Dopo la comunicazione finale una parte ha riconosciuto che effettivamente erano stati forniti dati più dettagliati, sostenendo tuttavia che essi erano ancora lacunosi, in particolare rispetto al costo di fabbricazione impiegato per costruire il valore normale dei tipi di prodotto non venduti sul mercato interno.
(37)
Per tali tipi di prodotto non venduti sul mercato interno è stato impiegato come base il costo di fabbricazione dei tipi di prodotto simili più aderenti, opportunamente adeguato. Sebbene non fossero identici a quelli esportati dai produttori esportatori cinesi, essi presentavano comunque notevoli somiglianze con quelli venduti dai produttori esportatori cinesi, poiché in generale variava solo lo spessore del rivestimento organico; di conseguenza le differenze dei costi di fabbricazione sono state considerate irrilevanti.
(38)
Come riconosciuto da tale parte nelle sue osservazioni, nella comunicazione finale la Commissione ha fornito dati più dettagliati presentandoli per fasce, tra questi anche quelli relativi ai costi di fabbricazione, alle spese generali, amministrative e di vendita e al profitto nel paese di riferimento impiegati per costruire il valore normale, i dati relativi al livello complessivo degli adeguamenti apportati al valore normale, i dati relativi al valore normale finale per gruppo di tipi di prodotto, i dati riguardanti la rappresentatività nonché la natura e gli effetti degli adeguamenti apportati al valore normale.
(39)
Come si evince da quanto precede la comunicazione finale effettuata ai sensi dell'articolo 20 del regolamento di base permetteva alle parti di comprendere nei dettagli la metodologia impiegata ai sensi dell'articolo 2 del regolamento di base. A tutte le parti inoltre è stata data la possibilità di presentare osservazioni tale comunicazione. Se ne conclude pertanto che l'informazione era completa e che i diritti di difesa delle parti in causa sono stati pienamente rispettati.
(40)
Una parte ha sostenuto che nei casi in cui era stato costruito il valore normale non era chiaro come si generavano le spese generali, amministrative e di vendita né quale fosse la fonte del profitto. Al considerando 55 del regolamento provvisorio si è già spiegato tuttavia che nei casi in cui si è dovuto costruire il valore normale si è fatto ricorso alle spese generali, amministrative e di vendita e al margine di profitto del produttore canadese per i tipi di prodotto risultati remunerativi. Ai sensi dell'articolo 2, paragrafi 3 e 6, del regolamento di base, i costi di vendita, generali e amministrativi e il profitto sono basati sui dati verificati relativi ai costi sostenuti e alle vendite effettuate sul mercato interno dal produttore del paese di riferimento, nel corso di normali operazioni commerciali.
(41)
Stante quanto precede, sono confermati i considerando da 50 a 55 del regolamento provvisorio.
4.5. Prezzo all'esportazione
(42)
In mancanza di osservazioni si conferma il considerando 56 del regolamento provvisorio.
4.6. Confronto
(43)
Due parti interessate hanno sostenuto che la Commissione non ha fornito informazioni sufficienti in merito alla comparabilità dei tipi di prodotto e alla rappresentatività a livello del tipo di prodotto.
(44)
Come chiarito al precedente considerando 35 la Commissione ha fornito ai produttori esportatori cinesi tutti i dati pertinenti la cui divulgazioni le era consentita, tenendo conto delle disposizioni in materia di riservatezza del regolamento di base. In effetti in seguito a tale osservazione presentata dopo la comunicazione delle conclusioni provvisorie sono state fornite informazioni più dettagliate per tipo di prodotto e tra esse i motivi per i quali alcuni tipi di prodotto non erano stati considerati rappresentativi, ragion per cui si è dovuto determinare il valore normale costruito.
(45)
In seguito alla visita di verifica presso il produttore canadese del paese di riferimento, il valore normale di alcuni tipi di prodotto è stato ridotto effettuando un adeguamento a titolo delle differenze inerenti alle caratteristiche fisiche ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera a), del regolamento di base, soprattutto a ragione del fatto che la qualità del rivestimento organico utilizzato dal produttore canadese per alcuni tipi di prodotto era diversa da quella del rivestimento impiegato dai produttori esportatori cinesi. Questi adeguamenti hanno dato luogo a una riduzione del valore normale per i tipi di prodotto in esame.
(46)
Una parte ha chiesto di conoscere l'importo di ogni adeguamento applicato nella determinazione del valore normale, ma nel rispetto della riservatezza dei dati forniti dal produttore canadese, la richiesta non è stata accolta. Nella comunicazione finale è stata tuttavia resa nota la percentuale complessiva degli adeguamenti che dimostrava l'irrilevanza degli effetti di tali adeguamenti.
(47)
Come indicato nel precedente considerando 37, anche nei casi in cui si sono rilevate differenze, i tipi di prodotto che erano venduti sul mercato interno presentavano comunque somiglianze notevoli con i tipi venduti dai produttori esportatori cinesi. Le somiglianze di questi tipi di prodotto riguardavano la qualità dell'acciaio, l'ampiezza e lo spessore del substrato utilizzato nonché il tipo e la massa del rivestimento metallico.
(48)
Come indicato nel precedente considerando 45, ove opportuno è stato effettuato un adeguamento a titolo delle differenze inerenti alle caratteristiche fisiche, a causa della diversa qualità del rivestimento organico rispetto ad alcuni tipi di prodotto. Per stabilire il valore di mercato della differenza si è considerata sia la differenza di costo media del prodotto maggiormente somigliante sia i prezzi di mercato a livello internazionale.
(49)
La stessa parte desiderava sapere se nelle spese generali, amministrative e di vendita erano state calcolate anche le spese di trasporto e assicurazione. Occorre precisare che il confronto è stato effettuato franco fabbrica, tali costi quindi non sono stati inclusi.
(50)
Una parte ha osservato che si sarebbe dovuta considerare sia la sua richiesta di adeguamento in relazione al valore di tre fatture sia una particolare operazione di vendita, elementi entrambi trascurati. La richiesta si riferiva al risarcimento di un cliente in relazione a vendite effettuate prima del periodo d'inchiesta. Tale risarcimento era stato trattato come sconto calcolato sul valore delle tre fatture anzidette emesse nel periodo d'inchiesta, le quali presentavano pertanto valori artificialmente ridotti. L'osservazione è stata accolta. L'adeguamento richiesto è stato effettuato e l'operazione di vendita, erroneamente omessa, è stata inclusa nel calcolo del prezzo all'esportazione.
(51)
In mancanza di altre osservazioni, si conferma il considerando 57 del regolamento provvisorio.
4.7. Margine di dumping
(52)
In assenza di osservazioni al riguardo, si conferma la metodologia di cui ai considerando 58 e 59 del regolamento provvisorio.
(53)
Dopo la comunicazione delle conclusioni provvisorie, la Commissione è stata informata del fatto che alcune società commerciali, che non fabbricano il prodotto in esame, erano state citate nel dispositivo del regolamento. Tali società commerciali sono state rimosse dal dispositivo e ora vi sono citati solo i produttori esportatori.
(54)
Tenuto conto dell'adeguamento del valore normale e dell'adeguamento minimo del prezzo all'esportazione di cui ai precedenti considerando da 45 a 50, in mancanza di ulteriori osservazioni al riguardo, i margini di dumping definitivi, espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell'Unione, dazio non pagato, sono i seguenti:
Nome della società
Margine di dumping (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Altre società che hanno collaborato
55,0
Società che non hanno cooperato
68,1
(55)
In base ai fatti di cui al considerando 60 del regolamento provvisorio, il margine di dumping definitivo a livello nazionale per la Repubblica popolare cinese è stato calcolato utilizzando il margine di dumping più elevato stabilito per i tipi di prodotto rappresentativi di produttori esportatori. Tenuto conto dell'adeguamento del valore normale di cui al precedente considerando 45, dei dazi compensativi a fronte delle sovvenzioni alle esportazioni e imposti per gli stessi prodotti nel parallelo procedimento antisovvenzioni e in mancanza di ulteriori osservazioni al riguardo, si è stabilito che il livello di dumping nazionale è pari al 68,1 % del prezzo cif frontiera dell'Unione, dazio non pagato.
5. PREGIUDIZIO
5.1. Produzione dell'Unione e industria dell'Unione
(56)
In assenza di ulteriori osservazioni relative alla produzione dell'Unione, si confermano i considerando 63 e 64 del regolamento provvisorio.
5.2. Mercato dell’Unione
(57)
In assenza di ulteriori osservazioni relative al mercato dell'Unione, si confermano i considerando da 65 a 69 del regolamento provvisorio.
5.3. Consumo nell’Unione
(58)
In seguito alla pubblicazione del regolamento provvisorio, alcune parti hanno fatto notare alcune incoerenze nei dati relativi al pregiudizio pubblicati. La Commissione li ha riesaminati e, ove necessario, ha riveduto quelli relativi all’industria e al mercato dell’Unione. Sebbene tali revisioni abbiano comportato la modifica di alcune cifre in relazione a determinati anni, le tendenze e le conclusioni su tali dati restano in linea di massima invariate.
(59)
Dopo la revisione menzionata il consumo totale dell'Unione ha subito l'evoluzione seguente:
2008
2009
2010
PI
Consumo (in tonnellate)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indice (2008=100)
100
75
88
93
(60)
Il consumo totale sul mercato dell'Unione si è ridotto del 7 % nel corso del periodo considerato. Tra il 2008 e il 2009 ha subito una contrazione pari al 25 % imputabile agli effetti negativi della crisi economica a livello mondiale, in particolare nel settore delle costruzioni. Successivamente, dal 2009 al PI, il consumo ha iniziato a recuperare terreno aumentando di 18 punti percentuali, senza tuttavia raggiungere il livello iniziale del 2008.
(61)
In assenza di osservazioni relative al consumo dell'Unione, si confermano i considerando da 70 a 72 del regolamento provvisorio.
5.4. Importazioni nell'Unione e quota di mercato
(62)
Nel periodo in esame le importazioni dalla Repubblica popolare cinese hanno mostrato la seguente evoluzione: le quote di mercato sono cambiate in seguito alle modifiche dei dati relativi al consumo:
2008
2009
2010
PI
Volume delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese (in tonnellate)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indice (2008=100)
100
32
98
149
Quota di mercato (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indice (2008=100)
100
43
112
160
Fonte:
Eurostat
(63)
La modifica dei dati riguardanti il consumo di cui sopra ha comportato anche la variazione della quota di mercato delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese rispetto a quella pubblicata nel regolamento provvisorio. L'andamento tuttavia rimane il medesimo. La quota di mercato delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese è notevolmente aumentata passando da 9,1 % all'inizio del periodo in esame al 14,6 % alla fine di tale periodo. Nel 2009 dopo una diminuzione che rispecchiava la forte contrazione dei consumi dovuta alla crisi economica, le importazioni sono riprese a ritmo molto sostenuto recuperando in un anno la quota di mercato del 2008, vale a dire ritornando ai livelli precrisi e addirittura superandoli ampiamente entro la fine del PI.
5.4.1. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione del prezzo
(64)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni un produttore esportatore ha chiesto maggiori dettagli sul calcolo della sottoquotazione del prezzo nei casi in cui non vi era esatta corrispondenza tra il tipo di prodotto esportato dalla Repubblica popolare cinese e il tipo di prodotto venduto sul mercato dell'Unione dall'industria dell'Unione. Ha inoltre chiesto di precisare se era stato applicato un adeguamento per tener conto delle differenze fisiche nei casi in cui non si era riscontrata l'esatta corrispondenza.
(65)
Nei casi in cui tra il tipo di prodotto esportato e il tipo di prodotto venduto dall'industria dell'Unione non vi era esatta corrispondenza, la Commissione ha confrontato il tipo di prodotto esportato con il tipo di prodotto venduto dall'industria dell'Unione che presentava le somiglianze maggiori. In tali casi si è eseguito un confronto con il tipo di prodotto a forte somiglianza, vale a dire la cui sola differenza riguardava lo spessore del substrato.
(66)
Quando i tipi di prodotto a forte somiglianza erano più di uno, la Commissione ha confrontato il tipo di prodotto esportato con il tipo di prodotto meno costoso venduto sul mercato dell'Unione, indipendentemente dal fatto che lo spessore del suo substrato fosse maggiore o minore. Non si è pertanto ritenuto necessario applicare un adeguamento a titolo delle differenze fisiche.
(67)
In assenza di altre osservazioni sui prezzi all'importazioni e sulla sottoquotazione del prezzo, si confermano i considerando da 78 a 81 del regolamento provvisorio.
6. SITUAZIONE ECONOMICA DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
6.1. Osservazioni preliminari
(68)
In assenza di commenti in merito alle considerazioni preliminari sulla situazione economica dell'industria dell'Unione, si confermano le conclusioni dei considerando da 82 a 85.
6.2. Dati relativi all'industria dell'Unione nel suo complesso (indicatori macroeconomici)
(69)
Dopo la comunicazione delle conclusioni provvisorie dei considerando da 86 a 92 la Commissione ha aggiornato le fonti di dati sulle quali tali conclusioni erano basate. L'aggiornamento non ha comportato modifiche significative degli indicatori pubblicati nel regolamento provvisorio né ha comportato modifiche degli andamenti su cui la Commissione aveva basato la propria analisi del pregiudizio. I dati aggiornati sono pubblicati in appresso.
6.2.1. Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
2008
2009
2010
PI
Volume di produzione (in tonnellate)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indice (2008=100)
100
79
90
90
Capacità produttiva (tonnellate)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indice (2008=100)
100
102
102
99
Utilizzo degli impianti (%)
74
57
65
68
Indice (2008=100)
100
77
88
92
Fonte:
denuncia, risposte al questionario
(70)
Sebbene i dati siano leggermente cambiati gli andamenti e le conclusioni di cui ai considerando 87 e 88 del regolamento provvisorio rimangono identici, pertanto sono confermati. La produzione è diminuita drasticamente nel 2009, per recuperare parzialmente nel 2010 e rimanere stabile nel PI, ma mantenendosi ancora sotto i livelli del 2008. La capacità di produzione si è mantenuta costante durante il periodo in esame, mentre l'utilizzo degli impianti è diminuito, seguendo la tendenza negativa della produzione.
6.2.2. Volume delle vendite, quota di mercato e crescita
2008
2009
2010
PI
Volume delle vendite (tonnellate)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indice (2008=100)
100
77
90
88
Quota di mercato (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indice (2008=100)
100
104
102
95
Fonte:
denuncia, risposte al questionario
(71)
Nel 2009 il volume delle vendite dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti ha subito un brusco calo, pari al 23 %. Nel 2010 il volume delle vendite è aumentato di 13 punti percentuali, ma ne ha persi due nel PI. Le conclusioni esposte nei considerando 90 e 91 del regolamento provvisorio sono pertanto confermate.
6.2.3. Occupazione e produttività
2008
2009
2010
PI
Occupazione (in ETP)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indice (2008=100)
100
91
86
85
Produttività (t./ETP)
627
543
655
665
Indice (2008=100)
100
87
104
106
Fonte:
denuncia, risposte al questionario, Eurofer
(72)
Sebbene i dati siano leggermente cambiati le conclusioni sull'occupazione di cui al considerando 92 del regolamento provvisorio sono confermate.
6.3. Dati relativi ai produttori dell’Unione inclusi nel campione (indicatori microeconomici)
(73)
Dopo la comunicazione dei risultati provvisori di cui ai considerando da 93 a 108 la Commissione ha aggiornato le fonti di dati sulle quali aveva basato le sue conclusioni. L'aggiornamento non ha comportato modifiche significative degli indicatori pubblicati nel regolamento provvisorio né ha comportato modifiche degli andamenti su cui la Commissione aveva basato la propria analisi del pregiudizio. I dati aggiornati sono pubblicati in appresso.
6.3.1. Prezzi medi unitari dei produttori rappresentativi dell'Unione
(74)
Nel 2009 dopo il calo del 21 % del prezzo unitario ad acquirenti indipendenti e le perdite connesse, il prezzo unitario ha cominciato a risalire. Nel 2010 e durante il PI, l'aumento dei costi avvenuto nell'industria dell'Unione ha potuto essere compensato solo da un moderato aumento dei prezzi, appena sufficiente per mantenere la redditività allo stesso basso livello per il 2010 e per il PI. Tale circostanza ha comportato un'ulteriore perdita di quote di mercato in quanto i prezzi all'importazione cinesi erano costantemente sottoquotati rispetto ai prezzi dell'industria dell'Unione.
2008
2009
2010
PI
Prezzo unitario nell'UE ad acquirenti indipendenti (EUR/tonnellate)
1 023
805
911
994
Indice (2008=100)
100
79
89
97
Costo unitario della produzione (EUR/tonnellate)
925
884
893
978
Indice (2008=100)
100
95
97
106
Fonte:
risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
6.3.2. Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
(75)
La tabella seguente è qui annessa per facilità di consultazione poiché dati e quindi le conclusioni tratte non sono mutati.
2008
2009
2010
PI
Redditività delle vendite ad acquirenti indipendenti nell'UE (in % del fatturato)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indice (2008=100)
100
- 138
41
39
Flusso di cassa (in EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indice (2008=100)
100
64
46
62
Investimenti (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indice (2008=100)
100
8
22
27
Indice di redditività sul capitale investito
13,8
-13,9
5,9
6
Indice (2008=100)
100
- 101
43
44
Fonte:
risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
6.3.3. Scorte
(76)
La tabella seguente è riproposta per facilità di consultazione poiché dati e quindi le conclusioni tratte non sono mutati.
2008
2009
2010
PI
Scorte finali (in tonnellate)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indice (2008=100)
100
83
107
112
Fonte:
risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
6.3.4. Occupazione, salari e produttività
(77)
La tabella seguente è riproposta per facilità di consultazione poiché dati e quindi le conclusioni tratte non sono mutati.
Costo medio del lavoro per addetto (EUR, produttori UE inclusi nel campione)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indice (2008=100)
100
95
96
102
Fonte:
risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
6.3.5. Uso vincolato e vendite vincolate
2008
2009
2010
PI
Uso vincolato e vendite vincolate (in tonnellate)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indice (2008=100)
100
80
87
85
Quota di mercato (%)
22
24
22
20
Indice (2008=100)
100
108
99
92
Fonte:
denuncia e risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
2008
2009
2010
PI
Uso vincolato e vendite vincolate (EUR/tonnellate)
962
802
901
965
Indice (2008=100)
100
83
94
100
Fonte:
risposte al questionario, sottoposte a verifica, dei produttori inclusi nel campione
(78)
Nonostante le correzioni apportate ai dati pubblicati nel regolamento provvisorio, le conclusioni sull'uso vincolato e le vendite vincolate restano immutate. Il valore medio per tonnellata delle vendite vincolate è rimasto stabile nel periodo in esame, mantenendosi durante il periodo dell'inchiesta inferiore del 3 % rispetto al prezzo di vendita praticato ad acquirenti indipendenti dai produttori dell'Unione inseriti nel campione.
6.4. Conclusioni sul pregiudizio
(79)
Stante quanto precede, si confermano le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 110 a 113 del regolamento provvisorio.
(80)
In seguito alla pubblicazione del regolamento provvisorio due parti si sono manifestate sostenendo che dati più recenti sono più pertinenti per la determinazione del pregiudizio e che la Commissione non avrebbe dovuto prendere l'anno 2008 come il punto di partenza dell’analisi del pregiudizio, ma piuttosto avrebbe dovuto riferirsi al 2009. Tali parti hanno affermato che secondo la giurisprudenza dell'OMC i dati recenti sono più pertinenti nella determinazione del pregiudizio dei dati storici e che il risultato di un confronto puntuale dipende in gran parte dagli anni impiegati poiché da un anno a un altro si può ottenere un risultato diverso. Un confronto effettuato sul periodo tra il 2009 e la fine del PI presenta pertanto un andamento diverso da quello risultante dal confronto tra l’inizio del periodo in esame e la fine del PI.
(81)
Tale argomentazione non è stata accolta. Seguendo la prassi consueta e le raccomandazioni dell'OMC il periodo considerato è stato definito come un periodo oggettivo di tre o quattro anni che termina alla fine del periodo d'inchiesta, già di per sé un periodo di 12 mesi che termina alla data più prossima possibile a quella di inizio.
(82)
Anche se il periodo considerato iniziasse nel 2009 l'esistenza del grave pregiudizio rimarrebbe accertata. L'industria dell'Unione non ha conseguito il proprio obiettivo di profitto in un periodo in cui le importazioni sono aumentate nonostante l'aumento dei volumi di produzione, dei volumi di vendite e della produttività. All'aumento dei consumi avvenuto dopo il 2009 si è risposto con importazioni dalla Cina e non con la produzione dell’industria dell’Unione, che tra il 2009 e la fine del PI ha perso quote di mercato.
7. NESSO DI CAUSALITÀ
7.1. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(83)
In assenza di osservazioni si confermano le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 115 a 119 del regolamento provvisorio.
7.2. Effetto di altri fattori
7.2.1. Importazioni da paesi terzi
Paese
2008
2009
2010
PI
Corea del Sud
Volume (tonnellate)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indice (2008=100)
100
99
76
104
Quota di mercato (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indice (2008=100)
100
133
87
112
Prezzo medio
901
727
846
903
Indice (2008=100)
100
81
94
100
India
Volume (tonnellate)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indice (2008=100)
100
93
97
88
Quota di mercato (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indice (2008=100)
100
125
111
95
Prezzo medio
932
667
773
824
Indice (2008=100)
100
72
83
88
Altri paesi
Volume (tonnellate)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indice (2008=100)
100
64
50
67
Quota di mercato (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indice (2008=100)
100
85
57
72
Prezzo medio
951
809
924
955
Indice (2008=100)
100
85
97
100
Totale di tutti i paesi terzi con l'eccezione della Repubblica popolare cinese
Volume (tonnellate)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indice (2008=100)
100
84
71
86
Quota di mercato (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indice (2008=100)
100
112
81
92
Prezzo medio
929
735
842
898
Indice (2008=100)
100
79
91
97
Fonte:
Eurostat
(84)
Le modifiche di modesta entità apportate ai dati dell’industria dell’Unione hanno leggermente influito anche sui dati relativi alle quote di mercato delle importazioni da paesi terzi.
(85)
Alcune parti hanno contestato la decisione della Commissione di aprire un'inchiesta nei confronti della Cina ma non nei confronti di India e Corea del Sud, sebbene i volumi e gli andamenti dei prezzi di questi paesi collimassero con quelli della Repubblica popolare cinese.
(86)
Come precisato ai considerando da 120 a 122 del regolamento provvisorio, il volume delle importazioni dall'India è diminuito durante il periodo considerato e le importazioni dalla Corea del Sud sono aumentate solo del 4 %. I prezzi dei prodotti indiani sono diminuiti del 12 % e quelli dei prodotti della Corea del Sud sono rimasti stabili, mantenendosi tuttavia sempre più elevati di quelli della Cina. L' obiezione è pertanto respinta in quanto la Commissione non ha ricevuto né elementi di prova né denunce di pratiche di dumping e di un conseguente pregiudizio relativi a tali paesi.
(87)
Si confermano pertanto le conclusioni di cui ai considerando da 120 a 122 del regolamento provvisorio.
7.2.2. Andamento delle esportazioni dell’industria UE
2008
2009
2010
PI
Esportazioni, Eurostat (in tonnellate)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indice (2008=100)
100
91
87
90
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 068
937
995
1 092
Indice (2008=100)
100
88
93
102
Esportazioni da parte dei produttori dell'Unione inclusi nel campione
53 542
46 516
48 102
46 228
Indice (2008=100)
100
87
90
86
Prezzo medio di vendita (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Indice (2008=100)
100
76
91
104
Fonte:
Eurostat e risposte al questionario, sottoposte a verifica
(88)
In assenza di osservazioni sull'andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 123 a 124.
7.2.3. Importazioni dell'industria dell'Unione dalla Repubblica popolare cinese
(89)
Alcune parti continuato a sostenere che, contrariamente a quanto affermato al considerando 125 del regolamento provvisorio, il volume delle importazioni dell'industria dell'Unione dalla Repubblica popolare cinese rappresentava quote fino al 40 % delle importazioni totali dalla Repubblica popolare cinese. Nessuna prova è stata presentata a sostegno di tale affermazione che quindi non è stata confermata. L'obiezione pertanto non è stata accolta.
(90)
Dopo la comunicazione delle conclusioni finali un importatore ha asserito che l'industria dell'Unione importava grandi quantità del prodotto in esame della Repubblica popolare cinese e ha utilizzato a titolo dimostrativo i dati relativi alle sue rivendite.
(91)
Il fatto che l'industria dell'Unione abbia importato quantità di prodotto in esame dalla Repubblica popolare cinese non è in causa. Anche utilizzando i dati dell'importatore tuttavia il volume in questione è inferiore all'1 % delle importazioni totali dalla Repubblica popolare cinese ed è pertanto trascurabile. Come affermato al considerando 125 del regolamento provvisorio le importazioni dell'industria dell'Unione dalla Repubblica popolare cinese rappresentavano il 2-3 % delle importazioni totali dalla Repubblica popolare cinese nel periodo d'inchiesta.
(92)
Le conclusioni di cui al considerando 125 del regolamento provvisorio sono pertanto confermate.
7.2.4. Uso vincolato e vendite vincolate
(93)
Dopo la comunicazione delle conclusioni finali l'associazione CISA ha nuovamente denunciato il fatto che l'industria dell'Unione forniva prodotti d'acciaio a rivestimento organico alle proprie attività a valle "sovvenzionandole" con l'applicazione di prezzi inferiori a quelli dei loro concorrenti nel segmento a valle. Non è stato tuttavia presentato alcun elemento di prova che potesse modificare la conclusione della Commissione di cui al considerando 127 del regolamento provvisorio, vale a dire la differenza di prezzo tra vendite vincolate non era minima (2 %) e non si trattava di un caso di pregiudizio autoinflitto.
(94)
L'associazione CISA ha inoltre contestato il costo di produzione dei prodotti d'acciaio a rivestimento organico e, per estensione, i prezzi applicati alle vendite vincolate di tali prodotti. Tenendo conto del prezzo dei nastri zincati per immersione, impiegati come materia prima nella fabbricazione dei prodotti d'acciaio a rivestimento organico, l'associazione sostiene che nel PI il costo di produzione di tali prodotti non poteva essere superiore a 900 EUR/tonnellata.
(95)
La Commissione non contesta i dati forniti dall'associazione CISA riguardanti il costo di produzione dei nastri zincati a caldo per immersione, tuttavia rammenta che il costo di produzione dei prodotti d'acciaio a rivestimento organico è stato verificato presso tutti i produttori dell'Unione inclusi nel campione. La Commissione si è accertata che l'importo citato al precedente considerando 74 corrisponda al costo di produzione nella sua integralità (materie prime, lavorazione, rivestimento, spese generali amministrative e di vendita, costi finanziari ecc.).
(96)
L'associazione succitata ha inoltre sostenuto che i prodotti d'acciaio a rivestimento organico fossero venduti in perdita alle parti collegate avvenissero arrecando pregiudizio all'industria dell'Unione. L'affermazione si basa sul confronto del costo totale di produzione (978 EUR/tonnellata) rispetto al prezzo medio di vendita alle parti collegate (965 EUR/tonnellata).
(97)
Sebbene sia vero che da un semplice confronto matematico risulterebbe che le vendite alle parti collegate avvenivano in perdita, ciò implicherebbe altresì che l'industria dell'Unione avrebbe sostenuto per le vendite vincolate spese generali, amministrative e di vendita e altre spese generali uguali a quelle sostenute per le vendite non vincolate. Come si è affermato al considerando 105 del regolamento provvisorio, ai prezzi di vendita alle parti collegate è stato applicato il metodo del costo maggiorato o "cost plus" e pertanto l'industria dell'Unione recuperava i propri costi su tali vendite.
(98)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 126 a 127 del regolamento provvisorio.
7.2.5. Crisi economica
(99)
Dopo la scadenza del termine per la presentazione delle osservazioni sulla comunicazione finale una parte ha fatto notare che era annunciata la chiusura di uno stabilimento in Belgio e che tale circostanza di forza maggiore creava difficoltà alla normale produzione e spedizione in altri stabilimenti del Belgio. Tale parte ha sostenuto che l'evento dimostrava la mancanza di sicurezza di approvvigionamento di prodotti d'acciaio a rivestimento organico nell'UE, ragion per cui a importatori e utenti doveva essere concessa la possibilità di procurarsi liberamente i prodotti d'acciaio a rivestimento organico nell'UE o in Cina.
(100)
Tale argomentazione è stata respinta. Dato che l'utilizzo degli impianti in UE è basso, la questione non sta in un problema di approvvigionamento poiché l'industria dell'Unione dispone della capacità adeguata. Comunque lo stabilimento che sarà chiuso in Belgio non fabbrica prodotti d'acciaio a rivestimento organico. La sicurezza dell'approvvigionamento è certo importante, ma i dazi proposti in tal caso non sono destinati a bloccare la fornitura di prodotti d'acciaio a rivestimento organico dalla Cina, ma semplicemente a evitare che tale fornitura sia oggetto di dumping sul mercato dell'Unione.
(101)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando 128 e 129 del regolamento provvisorio.
7.2.6. Sovraccapacità strutturale
(102)
Alcune parti hanno asserito che i produttori dell'Unione presentavano una sovraccapacità strutturale risultante in un'offerta superiore alla domanda totale dell'Unione. Già in una fase precedente era stata avanzata tale obiezione esaminata ai considerando da 130 a 132 del regolamento provvisorio. In mancanza di ulteriori elementi di prova su questo punto, si confermano le conclusioni di tali considerando.
7.2.7. Aumento dei costi di produzione
(103)
Alcune parti hanno asserito che il pregiudizio subito dai produttori dell'Unione era in parte imputabile all'aumento dei loro costi di produzione durante il periodo in esame. I dati di cui sopra mostrano che il costo di produzione è aumentato in media solo del 6 %. In assenza di importazioni oggetto di dumping dalla Repubblica popolare cinese, l'industria dell'Unione avrebbe dovuto essere in grado di trasferire tale aumento sugli acquirenti, invece i prezzi sono diminuiti del 3 %. La richiesta di considerare il costo di produzione come causa del pregiudizio non è pertanto accolta.
7.3. Conclusioni relative al nesso di causalità
(104)
In base a quanto detto le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 133 a 136 del regolamento provvisorio, secondo cui le importazioni oggetto di dumping dalla Repubblica popolare cinese hanno causato un notevole pregiudizio all'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base sono quindi confermate. Si confermano inoltre le conclusioni provvisorie circa gli effetti di altri fattori noti che potrebbero aver causato pregiudizio all'industria dell'Unione: tali fattori non sono tali da inficiare il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dalla Repubblica popolare cinese e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
8. INTERESSE DELL’UNIONE
8.1. Industria dell’Unione
(105)
Non sono pervenute né nuove osservazioni né ulteriori informazioni in merito all'interesse dei produttori dell'Unione in seguito alla comunicazione delle conclusioni provvisorie. I considerando da 138 a 143 del regolamento provvisorio circa l'interesse dell'industria dell'Unione sono pertanto confermati.
8.2. Importatori, operatori commerciali e utilizzatori
(106)
Alcuni importatori e altre parti in causa hanno presentato osservazioni in seguito alla comunicazione delle conclusioni finali, ma nulla è stato aggiunto in merito all'interesse di importatori, operatori commerciali e utilizzatori. Si confermano pertanto le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 144 a 152 del regolamento provvisorio circa l'interesse di questi gruppi.
8.3. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(107)
Stante quanto sopra, si confermano le conclusioni provvisorie riguardanti l'interesse dell'Unione: non vi sono motivi urgenti per impedire l'istituzione di misure definitive sulle importazioni di prodotti d'acciaio a rivestimento organico originari della Repubblica popolare cinese.
9. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
9.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(108)
Dopo la comunicazione delle conclusioni provvisorie, due parti hanno sostenuto che le informazioni fornite non spiegavano in modo esauriente il calcolo dei margini di sottoquotazione e di vendita sottocosto. Come spiegato nella comunicazione delle conclusioni provvisorie alcuni valori non sono stati comunicati nel rispetto della riservatezza, poiché il modello in questione è fabbricato solo da uno o due produttori dell'Unione. Nella comunicazione delle conclusioni finali tuttavia sono stati indicate fasce di valori per tali modelli.
(109)
Alcune parti hanno contestato il fatto che per calcolare il margine di pregiudizio si fosse stabilito il 6,7 % come obiettivo di profitto dell’industria dell’Unione. Secondo le loro affermazioni un profitto simile è sovrastimato e irrealistico nell'attuale contesto economico e il 2008 non è un anno rappresentativo in termini di redditività, poiché si tratta di un anno eccezionale per l’industria siderurgica.
(110)
La contestazione non è stata accolta. In primis la redditività dei prodotti d'acciaio a rivestimento organico in anni precedenti al 2008 è stata di fatto più elevata e ciò inficia l'affermazione che il 2008 sia stato un anno eccezionale. In secondo luogo, l'obiettivo di profitto è quello raggiungibile in assenza di importazioni oggetto di dumping. Il 2008 è stato l'ultimo anno in cui gli effetti delle importazioni oggetto di dumping non erano stati ancora integralmente avvertiti dall'industria dell'Unione e quindi è un anno di riferimento adeguato a stabilire l'obiettivo di profitto.
(111)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni finali alcune parti hanno nuovamente contestato il 6,7 % come obiettivo di profitto e il 2008 come anno di riferimento per determinare la redditività. La questione non è accolta perché non è stata presentata alcuna prova su quale sarebbe stato il livello di profitto dell'industria dell'Unione nel 2008 in assenza della crisi finanziaria. L'ipotesi inoltre che il profitto dell'industria dell'Unione nel 2008 sarebbe stato influenzato dalla crisi finanziaria, rendendo tale anno eccezionale, sembrerebbe implicare che il profitto generato nel 2008 è inferiore alle previsioni dell'industria per un anno normale.
(112)
Le parti inoltre hanno sostenuto che i volumi d'importazioni dalla Repubblica popolare cinese hanno toccato il limite minimo nel 2009 e non nel 2008. Comunque, stante il fatto che l'industria dell'Unione non ha realizzato profitti nel 2009, è impossibile riferirsi a tale anno per stabilire un suo obiettivo di profitto.
(113)
L'associazione CISA ha sostenuto inoltre che il profitto realizzato nel 2008 sulle vendite non vincolate non può essere considerato come obiettivo di profitto perché in quell'anno si è registrata la differenza maggiore tra vendite vincolate e non vincolate. L'obiezione è stata respinta perché la differenza di prezzo non è rilevante ai fini del calcolo del profitto sulle vendite non vincolate.
(114)
L'associazione CISA ha proposto inoltre di basare l'obiettivo di profitto sulle vendite non vincolate di prodotti d'acciaio a rivestimento organico sul profitto medio complessivo realizzato dalla multinazionale ArceloMittal negli anni 2010 e 2011. La proposta non è stata accolta in quanto non ritenuta una fonte attendibile di profitto sulle vendite nell'Unione di prodotti d'acciaio a rivestimento organico in assenza di importazioni oggetto di dumping; infatti il profitto del gruppo ArceloMittal in tutto il mondo chiaramente non è rappresentativo del profitto sulle vendite di prodotti d'acciaio a rivestimento organico nell'Unione.
(115)
Le parti hanno inoltre contestato i costi successivi all'importazione utilizzati per calcolare il dazio provvisorio in quanto basati su dati forniti da un solo importatore. La Commissione ha verificato i dati presso un secondo importatore in una fase successiva e li ha utilizzati per ricalcolare i suddetti costi che, calcolata la media tra le due società, sono leggermente diminuiti, aumentando in tal modo i margini di pregiudizio.
(116)
Una parte ha contestato il metodo di calcolo del margine di underselling impiegato dalla Commissione. Tale contestazione tuttavia si basava sull'erronea supposizione che la Commissione avesse calcolato il margine di underselling sottraendo il profitto medio dell'industria dell'Unione nel PI (2,6 %) dal prezzo di mercato per ottenere il punto di pareggio (vale a dire un prezzo al quale sarebbe corrisposto un profitto pari a zero) per poi aggiungervi l'obiettivo di profitto.
(117)
La Commissione ha calcolato il margine di underselling aggiungendo l'obiettivo di profitto al costo di produzione di ogni tipo di prodotto. Il metodo proposto dalla parte summenzionata è viziato in quanto il profitto medio di 2,6 % non è stato automaticamente raggiunto per ogni vendita di ogni modello da tutte le aziende di cui si sono utilizzati i dati.
(118)
Un parte ha inoltre contestato i calcoli effettuati dalla Commissione per determinare il pregiudizio. La parte summenzionata non aveva pieno accesso ai dati utilizzati dalla Commissione per calcolare il margine di pregiudizio pertanto ha tentato di calcolarlo in base ai propri dati, secondo una sua interpretazione della differenza di prezzo di commercializzazione tra substrato rivestito di lega alluminio-zinco e substrato rivestito di zinco, che ha calcolato in 50 USD/tonnellata. Questo "ricalcolo", basato su dati incompleti, ha prodotto un margine di pregiudizio minore rispetto a quello calcolato e comunicato dalla Commissione.
(119)
Questa argomentazione è stata respinta perché analizzando integralmente i dati dei produttori esportatori e dell'industria dell'Unione, non si è potuto ricavare la differenza di prezzo presupposta. Di conseguenza va sottolineato che i dati impiegati dalla parte summenzionata non erano completi e perciò non potevano costituire un base attendibile per riprodurre i calcoli effettuati dalla Commissione per determinare il pregiudizio.
(120)
Sono pertanto confermati i considerando da 154 a 158 del regolamento provvisorio.
9.2. Misure definitive
(121)
Alla luce delle conclusioni raggiunte per quanto riguarda il dumping, il pregiudizio, il nesso di causalità e l'interesse dell'Unione e ai sensi dell'articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, è opportuno istituire un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di prodotti d'acciaio a rivestimento organico originari della Repubblica popolare cinese, di importo corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio accertati, conformemente alla regola del dazio inferiore. Nel caso di specie, l’aliquota del dazio deve pertanto essere fissata al livello del pregiudizio accertato.
(122)
Sette società che non facevano parte del campione hanno collaborato all'inchiesta antidumping, ma non all'inchiesta parallela antisovvenzioni. Per queste società, l'aliquota del dazio antidumping è fissata a zero. Nell'inchiesta antisovvenzioni, queste società saranno soggette all'aliquota di dazio residua.
(123)
Per garantire la parità di trattamento tra eventuali nuovi produttori esportatori e le società che hanno collaborato all’inchiesta ma che non inserite nel campione, si ritiene opportuno prevedere che la media ponderata del dazio istituito nei confronti di dette società venga applicata anche ai nuovi esportatori, i quali non avrebbero altrimenti diritto a un riesame ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 4, del regolamento di base, che non si applica nei casi in cui si sia fatto ricorso al campionamento.
(124)
In base a quanto precede, le aliquote alle quale tali dazi saranno introdotti sono fissate come segue:
Nome della società
Margine di sovvenzione (%)
Margine di dumping (%)
Margine di pregiudizio (%)
Dazio compensativo (%)
Dazio antidumping
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Altre società che hanno collaborato all'inchiesta antidumping (fatta eccezione per le società soggette al dazio residuo nel parallelo regolamento di esecuzione (UE) n. 215/2013 (3) antisovvenzioni)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Società che non hanno cooperato
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. RISCOSSIONE DEFINITIVA DEL DAZIO PROVVISORIO
(125)
In considerazione dell'entità dei margini di dumping accertati e del livello di pregiudizio subito dall'industria dell'Unione, tenendo conto del fatto che nell'inchiesta antisovvenzioni parallela non sono state istituite misure provvisorie, si ritiene necessario che gli importi depositati a titolo di dazio antidumping provvisorio istituito dal regolamento provvisorio siano definitivamente riscossi sino a concorrenza del dazio istituito in via provvisoria. In tali circostanze è opportuno riscuotere definitivamente il dazio provvisorio alle aliquote definite nell'articolo 1, paragrafo 2, del regolamento provvisorio. È opportuno tuttavia liberare gli importi depositati a titolo provvisorio per i prodotti con un substrato con un rivestimento metallico di cromo o stagno,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di prodotti d'acciaio a rivestimento organico, vale a dire prodotti laminati piatti di acciai legati e non legati (escluso l'acciaio inossidabile) che sono dipinti, verniciati o rivestiti di materie plastiche, almeno su un lato, esclusi i cosiddetti "pannelli sandwich" del tipo utilizzato in edilizia e costituiti da due lamiere esterne in metallo con un'anima stabilizzante di materiale isolante inserita tra loro ed esclusi i prodotti con un rivestimento finale in polvere di zinco (vernice ricca di zinco contenente in peso il 70 % o più di zinco) ed esclusi i prodotti costituititi da substrato con rivestimento metallico di cromo o stagno, attualmente classificabili ai codici NC ex ex 7210 70 80 11, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 e 7226997091) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo è la seguente:
Società
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, e Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd e Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited.
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Tutte le altre società
13,6
B999
3. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Gli importi depositati a titolo dei dazi provvisori ai sensi del regolamento (UE) n. 845/2012 sono definitivamente riscossi all'aliquota fissata all'articolo 1 di tale regolamento. Tuttavia, è opportuno liberare gli importi depositati a titolo provvisorio per i prodotti costituiti di un substrato con rivestimento metallico di cromo o stagno.
Articolo 3
Qualora un produttore della Repubblica popolare cinese fornisca alla Commissione elementi sufficienti a dimostrare che non ha esportato le merci di cui all’articolo 1, paragrafo 1, originarie della Repubblica popolare cinese nel corso del periodo dell'inchiesta (1o ottobre 2010 al 30 settembre 2011), non collegato ad alcun esportatore o produttore soggetto alle misure istituite dal presente regolamento, che ha effettivamente esportato le merci in esame o ha assunto un obbligo contrattuale irrevocabile a esportare un quantitativo rilevante nell'Unione dopo la fine del periodo di inchiesta, il Consiglio, deliberando a maggioranza semplice su proposta presentata dalla Commissione, dopo aver sentito il comitato consultivo, può modificare l'articolo 1, paragrafo 2, in modo da attribuire al produttore in questione l'aliquota del dazio applicabile ai produttori che hanno collaborato e che non sono stati inseriti nel campione.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, l'11 marzo 2013