PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1283/2014 DELLA COMMISSIONE
del 2 dicembre 2014
che, in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni accessori per tubi, di ferro o di acciaio, originari della Repubblica di Corea e della Malaysia
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1), in particolare l'articolo 11, paragrafo 2,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Misure in vigore
(1)
Le misure antidumping in vigore («le misure iniziali») sulle importazioni di alcuni accessori per tubi («il prodotto in esame») originari della Repubblica di Corea e della Malaysia («i paesi interessati») sono state inizialmente istituite dal regolamento (CE) n. 1514/2002 del Consiglio (2).
(2)
I dazi antidumping in vigore per la Malaysia corrispondono al 75 %, fatta eccezione per le società Anggerik Laksana Sdn Bhd e Pantech Steel Industries Sdn Bhd, che sono soggette a un dazio antidumping rispettivamente del 59,2 % e del 49,9 %. Per la Repubblica di Corea il dazio è del 44 % per tutte le società.
(3)
Le misure iniziali sono state confermate dal regolamento (CE) n. 1001/2008 del Consiglio (3), modificato da ultimo dal regolamento (UE) n. 363/2010 del Consiglio (4) («le misure in vigore»).
1.2. Misure in vigore nei confronti di altri paesi terzi
(4)
Al di fuori dell'ambito del presente procedimento sono attualmente in vigore misure antidumping sul prodotto in esame per le esportazioni dalla Repubblica popolare cinese e dalla Thailandia (5). Le misure relative al prodotto in esame originario della Cina sono state estese alle importazioni dello stesso prodotto spedite da Taiwan (6), Indonesia (7), Sri Lanka (8) e Filippine (9). Il 3 settembre 2014 la Commissione ha avviato un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base sulle importazioni di accessori per tubi dalla Repubblica popolare cinese con estensione a Taiwan, Indonesia, Sri Lanka e Filippine e ha pubblicato un avviso di apertura nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (10). Le misure antidumping sulle esportazioni dalla Thailandia sono scadute.
(5)
Nel gennaio 2013 sono state istituite misure sulle importazioni del prodotto in esame originario della Russia e della Turchia (11).
1.3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(6)
L'8 febbraio 2013 la Commissione europea («la Commissione») ha pubblicato un avviso di imminente scadenza (12) delle misure antidumping in vigore in materia di accessori per tubi originari della Repubblica di Corea e della Malaysia.
(7)
Il 26 giugno 2013 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 («il regolamento di base»).
(8)
La domanda è stata presentata dal Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry (comitato di difesa dell'industria degli accessori da saldare testa a testa) dell'Unione europea («il richiedente»), per conto di produttori che rappresentano oltre il 40 % del totale della produzione dell'Unione del prodotto in esame.
(9)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure implicherebbe il rischio di reiterazione del dumping e del pregiudizio per l'industria dell'Unione.
(10)
Il 15 ottobre 2013 la Commissione ha avviato un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base e ha pubblicato un avviso di apertura nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (13).
1.4. Parti interessate
(11)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha invitato le parti interessate a manifestarsi al fine di partecipare all'inchiesta di riesame. La Commissione ha in particolare informato il richiedente, gli altri produttori noti dell'Unione, gli utilizzatori e gli importatori, i produttori esportatori della Repubblica di Corea e della Malaysia e le autorità della Corea e della Malaysia in merito all'apertura del riesame in previsione della scadenza, invitandoli a collaborare.
(12)
Tutte le parti interessate hanno avuto l'opportunità di presentare osservazioni sull'apertura del riesame e di chiedere di essere ascoltate dalla Commissione e/o dal consigliere-auditore nei procedimenti in materia commerciale.
1.4.1. Campionamento
(13)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha indicato che avrebbe potuto ricorrere al campionamento selezionando produttori dell'Unione, importatori e produttori esportatori coreani in conformità all'articolo 17 del regolamento di base.
a) Campionamento dei produttori dell'Unione
(14)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha comunicato di aver selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell'Unione e ha invitato le parti interessate a presentare le loro osservazioni. Il campione è stato selezionato sulla base dei volumi di produzione e di vendita del prodotto simile durante il periodo dell'inchiesta di riesame («PIR») nell'Unione garantendo nel contempo una distribuzione geografica, ed era composto da quattro produttori dell'Unione o gruppi di produttori dell'Unione (cinque società singole) situati in Germania, Francia, Italia, Romania e Austria. Poiché non sono state ricevute osservazioni, le società selezionate in via provvisoria sono state mantenute nel campione finale.
(15)
Tuttavia, dopo l'inizio del procedimento la Commissione ha dovuto escludere dal campione due produttori dell'Unione a causa della mancanza di collaborazione. Le due restanti società/gruppi di società (tre società singole) rappresentano il 49 % della produzione dell'Unione e il 45 % delle vendite nell'UE e hanno impianti di produzione in tre paesi diversi. Il campione modificato è stato quindi ritenuto ancora rappresentativo dell'industria dell'Unione.
b) Campionamento degli importatori
(16)
Al fine di decidere se il campionamento fosse necessario e di selezionare un campione in caso affermativo, la Commissione ha invitato tutti gli importatori non collegati a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura. Tuttavia nessun importatore ha collaborato all'inchiesta.
c) Campionamento dei produttori esportatori della Repubblica di Corea
(17)
Al fine di decidere se il campionamento fosse necessario e di selezionare un campione in caso affermativo, la Commissione ha invitato tutti i produttori esportatori della Corea a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura. La Commissione ha inoltre invitato la missione della Repubblica di Corea presso l'Unione europea a individuare e/o contattare altri produttori esportatori eventualmente interessati a partecipare all'inchiesta.
(18)
Due produttori esportatori coreani hanno fornito le informazioni richieste, ma solo uno di loro ha accettato di collaborare e di essere incluso nel campione. È stato quindi deciso che il campionamento dei produttori esportatori coreani non fosse necessario.
d) Produttori esportatori della Malaysia
(19)
Visto il basso numero di produttori esportatori noti della Malaysia, nell'avviso di apertura la Commissione non ne ha previsto il campionamento.
(20)
La Commissione ha invitato tutti i produttori esportatori a manifestarsi entro 15 giorni dalla data di pubblicazione dell'avviso di apertura, invitando inoltre la missione della Malaysia presso l'Unione europea a individuare e/o contattare altri produttori esportatori eventualmente interessati a partecipare all'inchiesta.
1.4.2. Risposte al questionario
(21)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le società dell'Unione incluse nel campione, alla società coreana che ha collaborato e a tutti i produttori esportatori noti della Malaysia.
(22)
Un produttore dell'Unione ha omesso di rispondere al questionario, mentre un altro ha fornito soltanto una risposta parziale e non ha risposto a una lettera che lo invitava a completare la sua risposta. Questi due produttori dell'Unione sono stati quindi esclusi dal campione (v. considerando 15). Un produttore esportatore coreano ha risposto al questionario. Nessuno dei produttori esportatori della Malaysia ha risposto al questionario.
1.4.3. Visite di verifica
(23)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio di reiterazione del dumping e il conseguente pregiudizio e per valutare se l'istituzione di misure risulterebbe contrario all'interesse dell'Unione. Sono state effettuate visite di verifica a norma dell'articolo 16 del regolamento di base presso le sedi delle seguenti società:
Produttori dell'Unione:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austria e la società collegata Siekman Fittings, Lohne, Germania;
-
Vallourec Fittings SA, Francia.
Produttori esportatori nella Repubblica di Corea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Periodo dell'inchiesta di riesame e periodo considerato
(24)
L'inchiesta sul rischio di reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2012 e il 30 settembre 2013 («periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»).
(25)
L'esame delle tendenze pertinenti ai fini della valutazione del rischio di persistenza o reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e la fine del periodo dell'inchiesta di riesame («il periodo considerato»).
1.6. Comunicazione delle informazioni
(26)
Il 12 settembre 2014 la Commissione ha informato tutte le parti interessate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali intende mantenere le misure antidumping in vigore, invitandole a presentare le proprie osservazioni. La Commissione ha esaminato le osservazioni presentate dalle parti interessate e ne ha tenuto conto, se del caso.
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(27)
Il prodotto oggetto del riesame è costituito da accessori per tubi (diversi dagli accessori fusi, dalle flange e dagli accessori filettati), di ferro o di acciaio (escluso l'acciaio inossidabile), con un diametro esterno massimo inferiore o uguale a 609,6 mm, del tipo usato per la saldatura testa a testa o per altre applicazioni, originari della Repubblica di Corea e della Malaysia, attualmente classificati ai codici NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ed ex 7307 99 80 («il prodotto in esame»).
2.2. Prodotto simile
(28)
L'inchiesta di riesame ha confermato che, come nell'inchiesta iniziale, il prodotto in esame fabbricato nei paesi interessati e venduto sul mercato interno e/o esportato nell'Unione e/o in altri mercati di esportazione ha le stesse caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche di base e gli stessi impieghi finali dei prodotti venduti nell'Unione dall'industria dell'Unione.
(29)
La Commissione ha deciso che tale prodotto è pertanto un prodotto simile ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL DUMPING
(30)
A norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base la Commissione ha esaminato la possibilità che la scadenza delle misure in vigore comporti un rischio di reiterazione del dumping a opera dei paesi interessati.
3.1. Repubblica di Corea
3.1.1. Osservazioni preliminari
(31)
La TK Corporation, uno dei maggiori produttori coreani del prodotto in esame, ha collaborato all'inchiesta. Questa società rappresentava il 25 %-40 % delle esportazioni coreane del prodotto in esame (la cifra esatta non è riportata per motivi di riservatezza). La TK Corporation ha presentato alla Commissione una risposta al questionario che includeva i dati sulle vendite all'esportazione e sul mercato interno e i costi di produzione. La Commissione ha ritenuto che si potrebbe basare l'analisi del dumping coreano durante il PIR e parti di analisi della reiterazione sui dati di tale società, data la quota delle esportazioni coreane del prodotto in esame che essa detiene. La risposta della TK Corporation è stata verificata.
3.1.2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(32)
Durante il PIR sono stati importati nell'Unione dalla Corea solo volumi trascurabili del prodotto in esame (meno di 50 tonnellate). Alcune di queste vendite sono state effettuate dall'unico produttore esportatore che ha collaborato, la TK Corporation. È risultato chiaro che tali quantitativi non erano rappresentativi, in quanto rappresentavano meno dello 0,1 % della produzione della TK Corporation. Inoltre, non è risultato chiaro se fosse stato versato un dazio antidumping sulle importazioni provenienti dalla TK Corporation, il che ha sollevato dubbi sul fatto che fossero effettivamente entrate nel territorio doganale dell'Unione. Inoltre, tali vendite erano destinate a tre progetti specifici, ognuno con le proprie specifiche per gli accessori (si trattava quindi di una vendita non rappresentativa), e le vendite sono state effettuate sotto forma di «pacchetto» con altri accessori (soprattutto in acciaio inossidabile). Per i motivi di cui sopra non è stato possibile effettuare un'analisi valida del dumping basata sulle importazioni nell'Unione di accessori per tubi provenienti dalla TK Corporation durante il PIR.
(33)
Dopo la divulgazione delle informazioni, la TK Corporation ha argomentato che la Commissione avrebbe dovuto basare l'analisi del dumping sulle esportazioni della società nell'Unione per i motivi seguenti: i) le sue esportazioni nell'Unione durante il PIR sono state considerevoli e quindi rappresentative, dal momento che consistevano in «non meno di 26 fatture con 282 singole operazioni, nonostante che i dazi fossero in vigore»; ii) in assenza di chiarezza riguardo al pagamento del dazio antidumping, alcune delle vendite (destinate a un progetto offshore) non sarebbero state soggette al dazio antidumping, mentre per altre vendite effettuate durante il PIR i dazi antidumping non sono stati sempre pagati dagli importatori a causa di una errata classificazione dei prodotti, per cui gli importatori non si erano resi conto di dover pagare tali dazi. Nel frattempo gli importatori sono stati avvertiti dell'errore e da allora hanno pagato i dazi antidumping retroattivamente; e iii) le condizioni per le esportazioni nell'Unione erano normali, poiché non venivano applicati tempi di consegna brevi e i prezzi non erano gravati da compensazioni incrociate.
(34)
Tali osservazioni sono state debitamente analizzate. Il basso livello delle sue vendite all'esportazione nell'Unione, sia in termini assoluti che rispetto alla produzione totale della società del prodotto simile (inferiore allo 0,1 %), non è stato contestato dalla TK Corporation. La Commissione sostiene che un volume così trascurabile in termini sia relativi che assoluti non può essere considerato rappresentativo.
(35)
Inoltre, in base alla documentazione fornita la Commissione non ha potuto accertare quale parte delle presunte vendite della TK Corporation nell'Unione sia infine stata correttamente classificata e importata; non è stato possibile verificare, e quindi accettare, neanche l'affermazione che i prezzi non siano stati oggetto di compensazione incrociata, in quanto i documenti giustificativi sono stati forniti solo dopo la visita di verifica. In ogni caso, per quanto riguarda entrambe le questioni, alla luce della conclusione dell'analisi di cui al considerando 34 non c'è ragione per la Commissione di effettuare un accertamento definitivo, dal momento che neanche i volumi totali di vendita nell'Unione riportati dalla TK Corporation possono essere considerati sufficientemente rappresentativi.
(36)
La Commissione conferma pertanto che le vendite della TK Corporation nell'Unione durante il PIR non possono essere utilizzate per una valida analisi del dumping nel quadro della presente inchiesta di riesame in previsione della scadenza.
3.1.3. Prove relative al rischio di reiterazione del dumping
(37)
La Commissione ha esaminato se vi fosse un rischio di reiterazione del dumping in caso di abrogazione delle misure analizzando i seguenti elementi: il prezzo all'esportazione verso altri paesi, la capacità produttiva e l'eccesso di capacità della Corea, nonché la capacità di attrazione del mercato dell'Unione.
3.1.3.1. Esportazioni dalla Corea verso altre destinazioni
(38)
Visti i modesti volumi delle importazioni di accessori per tubi dalla Corea nell'Unione e la mancanza di affidabilità dei prezzi praticati per tali vendite (considerando 32-36), la Commissione ha concluso che i dati riguardanti le vendite di accessori per tubi dalla Corea ad altri paesi dovrebbero essere usati per valutare la probabile evoluzione dei prezzi all'esportazione verso l'Unione, qualora le misure venissero lasciate scadere.
(39)
Si è ritenuto opportuno in primo luogo analizzare le vendite coreane agli Stati Uniti (USA), poiché, a differenza di qualsiasi altra destinazione delle esportazioni coreane, tale mercato è di dimensioni analoghe a quelle del mercato dell'Unione, con molti produttori nazionali ma anche una quota notevole di importazioni e basse aliquote tariffarie all'importazione, il che lo rende molto competitivo. Inoltre, gli USA costituiscono la destinazione principale delle esportazioni coreane in generale, e anche della TK Corporation.
(40)
Durante l'inchiesta sono state inoltre esaminate anche tutte le altre vendite all'esportazione di accessori per tubi della Corea.
(41)
I calcoli relativi al dumping sono stati effettuati sia per le vendite USA sia per quelle verso tutte le altre destinazioni (esclusa l'Unione per le ragioni di cui ai considerando 32-36).
a) Valore normale
(42)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base, il valore normale per la TK Corporation è stato basato sui prezzi pagati o pagabili, nel corso di normali operazioni commerciali, da acquirenti indipendenti sul suo mercato interno, quando è stato possibile farlo.
(43)
Per i tipi di prodotto che non permettevano questa metodologia, il valore normale è stato costruito in conformità all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(44)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, il valore normale è stato calcolato in base all'effettivo costo di produzione della TK Corporation riportato nella risposta al questionario maggiorato dell'importo relativo ai profitti e alle spese generali, amministrative e di vendita.
b) Prezzo all'esportazione
(45)
Come indicato ai considerando 32-36, non è stato possibile utilizzare le vendite della TK Corporation nell'UE per il calcolo del dumping e, di conseguenza, i prezzi all'esportazione sono stati basati sulle sue esportazioni verso i mercati dei paesi terzi.
(46)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, è stato preso il prezzo all'esportazione della TK Corporation verso altri paesi, adeguato al livello franco fabbrica tenendo conto, se del caso, delle spese, tra l'altro, di trasporti, dazi e imposte.
c) Confronto e adeguamenti
(47)
Il valore normale medio ponderato è stato confrontato con il prezzo d'esportazione medio ponderato degli accessori per tubi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, entrambi al livello franco fabbrica.
(48)
Per procedere a un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto conto delle differenze nei fattori che influiscono sulla comparabilità dei prezzi conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tale riguardo sono stati effettuati alcuni adeguamenti per il trasporto marittimo e interno, l'assicurazione, la movimentazione, il carico e i costi accessori.
(49)
Per distinguere tra i vari tipi del prodotto in esame la metodologia del numero di controllo del prodotto (NCP) per individuare i tipi di prodotto prevedeva in origine un sistema a 11 cifre. I calcoli del dumping sono stati eseguiti utilizzando una struttura NCP leggermente ridotta, a 7 cifre. I campi relativi alla norma di specificazione e ai tipi di materiale sono stati sostituiti da un criterio semplificato che distingue tra i prodotti ottenuti da acciaio al carbonio e acciaio legato. Questo perché si è constatato che con il sistema in uso vi era poca differenza tra le specifiche standard utilizzate (come ANSI o EN) e i sistemi di classificazione del materiale. Pertanto, il sistema semplificato ha aumentato il livello di allineamento per i calcoli del dumping (e del pregiudizio) per migliaia di NCP senza falsare il risultato del calcolo stesso.
(50)
La TK Corporation ha chiesto alla Commissione di portare a 16 cifre il sistema NCP originale, ma la richiesta è stata respinta poiché il sistema utilizzato era già in grado di classificare il prodotto in esame in modo efficace. Inoltre, occorre sottolineare che risultava chiaro come i margini di dumping (e di pregiudizio) calcolati non cambierebbero in modo significativo se si basassero su 7, 11 o 16 cifre, in quanto i prezzi medi della TK Corporation sui diversi mercati variavano notevolmente.
(51)
Una seconda questione concernente il calcolo riguardava il metodo relativo al volume da utilizzare per il calcolo del dumping. La TK Corporation affermava che, dato che sulle sue fatture di vendita, sui listini per i (potenziali) clienti e nella contabilità, le quantità sono espresse in «pezzi», vanno utilizzati i pezzi anche come unità di misura per il calcolo. Il questionario richiedeva la quantità in peso, ma per alcune delle sue vendite la TK Corporation ha risposto in pezzi. Per tali vendite, nel momento in cui ha ricevuto la richiesta di ulteriori informazioni la società ha presentato la conversione da pezzi a peso. La Commissione ha deciso che il peso era la metodologia migliore perché:
-
utilizzare i pezzi come unità di misura potrebbe condurre a distorsioni per quanto riguarda il prezzo medio per unità poiché essi non riflettono il peso per pezzo, che è un elemento importante per determinare il costo (e quindi il prezzo) del prodotto in esame;
-
il peso è necessario per calcolare il pregiudizio perché la metodologia utilizzata dai produttori dell'Unione è questa, e sarebbe incongruo utilizzare metodologie diverse per il calcolo del dumping e del pregiudizio (sottoquotazione); e
-
per il prodotto in esame, i dati degli uffici doganali dell'Unione e le statistiche delle esportazioni coreane sono registrati solamente in base al peso.
(52)
Inoltre, è opportuno sottolineare che, nel complesso, i margini di dumping calcolati non sembravano cambiare in modo significativo se basati sui pezzi, a causa delle notevoli differenze nei prezzi medi della TK Corporation sui diversi mercati.
(53)
Dopo la divulgazione delle informazioni la TK Corporation ha nuovamente presentato l'osservazione secondo cui la Commissione avrebbe dovuto basare i suoi calcoli del dumping sui pezzi anziché sul peso. Uno dei motivi addotti era che i dati relativi alle vendite e ai costi della TK Corporation sono espressi in pezzi, e che quindi la conversione al peso avrebbe condotto a distorsioni nei calcoli del margine di dumping.
(54)
Quanto alla comparabilità con l'industria dell'Unione, la TK Corporation ha osservato che la Commissione non ha calcolato un margine di pregiudizio, mentre per il margine di dumping non è necessario alcun confronto con i dati relativi ai costi e alle vendite dell'industria dell'Unione. La TK Corporation ha inoltre sostenuto che l'unità di misura utilizzata nelle operazioni, anche dall'industria dell'Unione, sarebbe il pezzo e non il chilogrammo o la tonnellata.
(55)
Infine, la TK Corporation non ha ravvisato la pertinenza del registrare in peso i dati degli uffici doganali dell'Unione e le statistiche delle esportazioni coreane.
(56)
Le osservazioni di cui sopra sono state debitamente analizzate. In primo luogo è importante notare che la TK Corporation non ha presentato un calcolo del dumping «alternativo» basato sul pezzo come unità di misura. Infatti, sebbene affermasse che un calcolo «a pezzo» avrebbe dato un risultato più preciso, la società ha omesso di dimostrarlo. La Commissione ribadisce che i margini di dumping calcolati sono significativi e, come illustrato al considerando 52, non sono state riscontrate differenze significative tra i margini di dumping calcolati in base al peso e quelli calcolati in base ai pezzi. In altre parole è fuori di dubbio che, indipendentemente dal metodo utilizzato, verrebbero stabiliti ampi margini di dumping. Inoltre è importante ricordare che la conversione da pezzi a peso nei dati relativi a vendite e costi della TK Corporation è stata effettuata dalla società stessa utilizzando la propria metodologia. In più il catalogo disponibile sul suo sito web fornisce, per ogni tipo di accessorio, il peso approssimativo.
(57)
Le operazioni effettuate dall'industria dell'Unione sono espresse sia in peso che in pezzi, come dimostrato dalle fatture verificate dalla Commissione. A parte la fatturazione, il peso è il metodo utilizzato per determinare la capacità, il volume di produzione e i costi di produzione - non solo nell'Unione, ma in tutto il mondo e anche in Corea. Le materie prime, l'elemento più importante dei costi di produzione del prodotto in esame, sono acquistate in tonnellate. Anche altri fattori come i costi del consumo di energia, del lavoro e del trasporto sono calcolati in base al peso. L'industria dell'Unione determina inoltre gli sconti di fine anno ai clienti in base al volume (in tonnellate) acquistato dal cliente, e non al numero di pezzi. Inoltre, i margini di sottoquotazione dovevano essere (e sono stati: cfr. considerando 98-105) calcolati nel presente riesame in previsione della scadenza e, pertanto, l'argomento secondo cui non si debbano confrontare i dati dell'industria dell'Unione e di quella coreana, come suggerisce l'argomentazione esposta al considerando 54, è errata.
(58)
Le statistiche mondiali raccolte e utilizzate come parte dell'inchiesta, comprese le statistiche delle esportazioni coreane e della dogana dell'Unione, sono state espresse soltanto in peso. Esse sono state utilizzate, fra le altre cose, per analizzare le esportazioni coreane del prodotto in esame nell'Unione e nei paesi terzi. Per stabilire la quota della TK Corporation ed effettuare un controllo incrociato dei suoi volumi di vendita nell'Unione riportati nella sua risposta al questionario è stato necessario convertire in peso i dati della società, in quanto non sarebbe stato possibile convertire in pezzi i dati forniti dalle statistiche delle esportazioni coreane e della dogana dell'Unione.
(59)
Infine, è importante rilevare che anche in inchieste precedenti (come quella che ha portato all'istituzione delle misure iniziali e il primo riesame in previsione della scadenza che ha condotto all'istituzione delle misure in vigore), nonché nelle più recenti inchieste relative allo stesso prodotto proveniente dalla Russia e dalla Turchia, è stata utilizzata la metodologia basata sul peso.
(60)
In considerazione di quanto precede, la Commissione conferma che l'argomento secondo cui i calcoli dovrebbero essere effettuati per pezzo dovrebbe essere respinto.
d) Dumping durante il PIR
(61)
I margini di dumping così calcolati per la TK Corporation sono risultati pari al 46 % e al 27 % a seconda della destinazione delle esportazioni.
3.1.3.2. Capacità produttiva coreana
(62)
Per quanto riguarda la capacità produttiva totale e l'eccesso di capacità della Corea, durante l'inchiesta la Commissione non ha ottenuto informazioni da nessuno dei produttori coreani salvo la TK Corporation. La Commissione ha pertanto dovuto avvalersi dell'articolo 18 del regolamento di base per effettuare accertamenti al riguardo, e i dati a sua disposizione sono le informazioni verificate fornite dalla TK Corporation, che riguardano soltanto tale società, e quelle a livello nazionale contenute nella domanda di riesame in previsione della scadenza.
(63)
L'eccesso di capacità segnalato dalla TK Corporation è stato debitamente verificato. Estrapolando l'eccesso di capacità segnalato dalla TK Corporation durante il PIR sulla base della sua quota del totale del volume delle esportazioni coreane, la Commissione ha calcolato che l'eccesso di capacità totale della Corea ammonterebbe ad almeno 15 000 tonnellate, che rappresentano il 25 % circa del consumo totale dell'Unione. Per quanto riguarda tale calcolo, tuttavia, è importante notare che i volumi di produzione rispetto alla capacità produttiva variano molto a seconda della società, e anche che la TK Corporation, pur essendo uno dei più grandi produttori del prodotto simile in Corea, è solo uno dei molti, e di certo non occupa una posizione dominante. La Commissione ha pertanto verificato tale risultato incrociandolo con le informazioni contenute nella richiesta.
(64)
Le informazioni relative all'eccesso di capacità fornite nella richiesta si basavano sulla stima della capacità e della produzione per tutti i produttori coreani identificati dal richiedente. Per quanto riguarda la capacità produttiva, per i tre maggiori produttori sono stati utilizzati i dati disponibili al pubblico. Per gli altri produttori coreani (molto più piccoli), tali dati non erano disponibili al pubblico e il richiedente ha fatto pertanto ricorso ad altri metodi ragionevoli per valutare la loro capacità produttiva. Il richiedente ipotizzava inoltre un certo livello di consumo sul mercato interno coreano tenendo conto delle importazioni in Corea e delle esportazioni dalla Corea al fine di stimare l'eccesso di capacità. Per il calcolo sia della capacità produttiva che dell'eccesso di capacità sono state effettuate detrazioni adeguate per tener conto della produzione di altri tipi di prodotti non rientranti nella definizione del prodotto. La totalità delle informazioni è stata chiaramente ritenuta più completa e conclusiva delle informazioni di cui al considerando 63. Non sono state ricevute osservazioni contrarie a tali cifre. Su tale base, utilizzando i dati disponibili, l'eccesso di capacità in Corea è stimato a 119 300 tonnellate, il che equivale di per sé al doppio delle dimensioni del mercato dell'Unione nel PIR.
3.1.3.3. Attrattiva del mercato dell'Unione
(65)
Si ricorda che gli accessori per tubi sono utilizzati principalmente nell'industria petrolifera e del gas, nell'edilizia, nella produzione di energia, nella costruzione navale e negli impianti industriali. Nessuno dei dati disponibili indica una crescita o un declino sostanziale di questi settori in Corea e, di conseguenza, il mercato nazionale coreano per il prodotto in esame rimarrà probabilmente piuttosto stabile per gli anni a venire e non offrirà particolari possibilità di ampliamento sostanziale per tali accessori di produzione coreana. Oltre alla Corea, i principali mercati di esportazione per queste industrie sono l'Unione europea, gli USA, il Medio Oriente e il Sud-Est asiatico. Nessuna delle informazioni raccolte durante l'inchiesta fa ritenere che nei prossimi anni la domanda su tali mercati sia destinata ad aumentare o diminuire in misura significativa.
(66)
Le esportazioni coreane verso gli USA, i paesi del Medio Oriente e il Sud-Est asiatico sono già su livelli elevati, e quindi questi mercati non possiedono potenzialità di crescita significative per l'industria coreana. Si ricorda inoltre che per le esportazioni coreane verso gli USA è stato stabilito un livello significativo di dumping, pari al 46 %. Il mercato dell'Unione, uno dei più grandi del mondo, è pertanto un mercato di crescita attraente in caso di abrogazione delle misure, in quanto non è stato ancora pienamente sfruttato dai produttori esportatori coreani a causa delle misure in vigore.
(67)
In termini di dimensioni e di condizioni commerciali, il mercato USA e il mercato dell'Unione sono simili. Su entrambi i mercati vi è un grande numero di produttori nazionali e le importazioni assorbono una notevole quota di mercato. Dall'inchiesta è emerso che il prezzo medio di vendita sul mercato dell'Unione (tenendo conto di tutte le vendite dei produttori dell'Unione nonché di tutte le vendite all'importazione nell'Unione) è di 2 600 EUR/tonnellata. Il prezzo medio del mercato dell'Unione è quindi simile al prezzo medio che i produttori esportatori coreani ottengono sul mercato USA (2 700 EUR/tonnellata), con la differenza che negli USA non sono soggetti a misure antidumping. Le attuali vendite marginali della Corea all'Unione sono quindi molto probabilmente il risultato delle misure in vigore nei confronti del prodotto in esame. Si ricorda che durante il PIR gli USA sono stati il principale mercato di esportazione per gli esportatori coreani. Ciò dimostra che l'Unione rappresenterebbe un mercato attraente per gli esportatori coreani e che, in caso di abrogazione dei dazi, il mercato dell'Unione verosimilmente attrarrebbe volumi notevoli come quelli del mercato USA. Durante il PIR gli accessori per tubi di produzione coreana hanno rappresentato il 20 %-25 % di tutte le importazioni di tale prodotto verso il mercato USA e tra il 10 % e il 15 % di quota di mercato del totale del mercato USA per il prodotto (non sono fornite cifre esatte per motivi di riservatezza). In altre parole, è probabile che in caso di abrogazione delle misure i produttori coreani utilizzeranno l'eccesso di capacità disponibile, come indicato al considerando 64, per reinserirsi nel mercato dell'Unione.
(68)
Come spiegato al considerando 39, ad eccezione degli USA non vi è una seconda destinazione per le esportazioni coreane utilizzabile in modo affidabile nell'analisi dell'evoluzione del mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure; non si ritiene quindi che il raggruppamento di tutte le esportazioni verso destinazioni diverse dall'Unione o dagli USA in questa analisi porti a stabilire prezzi medi affidabili, vista la diversità delle circostanze applicabili a tutti questi mercati singoli (molto più piccoli). In considerazione dei limiti di quest'analisi, come sopra descritto, e della mancanza di potenzialità significative di crescita di questi «altri mercati» nel prossimo futuro, è tuttavia improbabile che questi mercati assorbirebbero ingenti importazioni supplementari dalla Corea.
3.1.3.4. Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(69)
Alla luce di quanto sopra vi è il rischio di una reiterazione del dumping qualora le misure dovessero scadere. Dall'inchiesta è emerso che le vendite di accessori per tubi della Corea agli USA e ad altri paesi terzi sono risultate oggetto di esportazione a prezzi di dumping, con margini di dumping rispettivamente del 46 % e del 27 %.
(70)
L'eccesso di capacità produttiva coreana è inoltre notevole se confrontato ai consumi dell'Unione durante il PIR. Se questa capacità viene utilizzata per esportare verso l'Unione e competere a livello di prezzi con i produttori dell'Unione oppure con i principali esportatori dai paesi terzi, sussiste un forte rischio che tali esportazioni avvengano a prezzi di dumping.
3.2. Malaysia
3.2.1. Osservazioni preliminari
(71)
Poiché i produttori esportatori della Malaysia non hanno collaborato, per l'analisi complessiva la Commissione ha dovuto utilizzare informazioni provenienti da altre fonti. A questo riguardo, e conformemente alle disposizioni dell'articolo 18 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato varie fonti statistiche. Le statistiche relative alle importazioni raccolte a norma dell'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base («banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6») hanno fornito le migliori informazioni disponibili per stabilire i quantitativi importati e i prezzi per il mercato dell'UE. Altre fonti come Eurostat non sono state utilizzate perché non era possibile separare il prodotto in esame da altri prodotti che utilizzavano anch'essi il codice a 8 cifre.
3.2.2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(72)
La banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6 ha mostrato che non vi sono state importazioni nel mercato dell'UE dalla Malaysia. Si è pertanto concluso che non si era verificato un persistere del dumping delle esportazioni dalla Malaysia durante il PIR.
3.2.3. Prove relative al rischio di reiterazione del dumping
(73)
La Commissione ha esaminato se vi fosse un rischio di reiterazione del dumping in caso di abrogazione delle misure analizzando i seguenti elementi: il prezzo all'esportazione verso altri paesi, la capacità produttiva e l'eccesso di capacità della Malaysia e la capacità di attrazione del mercato dell'Unione.
3.2.3.1. Importazioni dalla Malaysia verso altre destinazioni
(74)
A causa della mancanza di importazioni di accessori per tubi dalla Malaysia verso il mercato dell'Unione, la Commissione ha fatto ricorso a dati relativi a un altro paese. È stato ritenuto appropriato fare riferimento agli USA, il cui mercato ha dimensioni simili a quello dell'Unione, con molti produttori nazionali, ma anche una quota notevole di importazioni, il che lo rende molto competitivo. Inoltre, gli USA sono di gran lunga la principale destinazione delle esportazioni dalla Malaysia, avendo assorbito, durante il PIR, l'87 % delle sue esportazioni. Questo metodo è identico a quello utilizzato nell'inchiesta precedente per la Malaysia e nella valutazione del «rischio di reiterazione del pregiudizio».
a) Valore normale
(75)
In mancanza di cooperazione da parte dei produttori esportatori della Malaysia, in conformità all'articolo 18 del regolamento di base il valore normale è stato calcolato in base ai dati forniti nella domanda di riesame, vale a dire il costo stimato di produzione al quale è stato aggiunto il 6 % per le spese generali, amministrative e di vendita e per i profitti, espressi come percentuale dei costi franco fabbrica. Si ritiene che la suddetta stima sia prudente. Ciò è confermato dal fatto che per l'unico produttore che ha cooperato al procedimento (TK Corporation, Corea) il dato effettivo è stato ben al di sopra del 6 %.
b) Prezzo all'esportazione
(76)
A norma dell'articolo 18 del regolamento di base e in assenza di cooperazione da parte dei produttori esportatori della Malaysia, il prezzo all'esportazione è stato calcolato utilizzando i prezzi all'esportazione malesi del prodotto in esame negli USA, ricavati dalle statistiche statunitensi sulle importazioni.
c) Confronto
(77)
Il valore normale medio ponderato è stato confrontato al prezzo all'esportazione medio ponderato degli accessori per tubi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, entrambi al livello franco fabbrica.
(78)
Per procedere a un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto conto delle differenze nei fattori che influiscono sulla comparabilità dei prezzi conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A questo proposito, la percentuale per le spese generali, amministrative e di vendita e per i profitti indicata al considerando 75 era al livello franco fabbrica ed escludeva spese di trasporto interno e marittimo, assicurazione, movimentazione, carico e costi accessori.
d) Margine di dumping durante il PIR
(79)
Seguendo la metodologia sopra descritta, applicata anche nel primo riesame in previsione della scadenza relativo all'estensione delle misure («le misure in vigore»), il margine di dumping riscontrato è stato del 57,7 %.
3.2.3.2. Capacità produttiva della Malaysia
(80)
In assenza di cooperazione da parte della Malaysia, non è stata presentata alcuna informazione su produzione ed eccesso di capacità. Le informazioni contenute nella richiesta indicano una capacità totale installata in Malaysia di circa 55 000 tonnellate e un eccesso di capacità di circa 27 000 tonnellate. Nell'analisi che ha portato a tale volume si è tenuto conto dell'esclusione della fabbricazione (capacità) di altri prodotti, e si è perciò ritenuta tale analisi ragionevole. L'eccesso di capacità di 27 000 tonnellate della Malaysia rappresenta circa il 40 % del consumo totale dell'Unione durante il PIR.
3.2.3.3. Attrattiva del mercato dell'Unione
(81)
Per quanto riguarda l'evoluzione dei mercati principali degli utenti dell'industria su scala mondiale, come spiegato al considerando 65 il mercato dell'Unione è uno dei più importanti mercati per gli accessori per tubi e non vi sono informazioni che inducano a ritenere che nei prossimi anni la domanda su tali mercati sia destinata a diminuire o aumentare in misura significativa.
(82)
Dall'inchiesta è emerso che i prezzi di vendita dei produttori dell'Unione sul mercato dell'Unione sono superiori ai prezzi all'esportazione della Malaysia verso altri mercati d'esportazione, in particolare quello statunitense. Infatti il prezzo medio di mercato nell'Unione è pari a 2 600 EUR/t, mentre le statistiche USA mostrano che il prezzo medio all'importazione per le importazioni dalla Malaysia è pari a 1 600 EUR/t. Pertanto in caso di abrogazione delle misure il mercato dell'Unione risulterebbe interessante per gli esportatori della Malaysia. Si tratta di dati estremamente rilevanti in considerazione dell'eccesso di capacità della Malaysia, ma si ricorda anche che attualmente l'87 % delle esportazioni della Malaysia è diretto agli USA, dove i produttori esportatori della Malaysia vendono a prezzi molto più bassi.
3.2.3.4. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping
(83)
Alla luce di quanto sopra vi è il rischio di una reiterazione del dumping qualora le misure dovessero scadere. Le vendite di accessori per tubi malesi verso gli USA sono risultate oggetto di esportazione a prezzi di dumping, con margini di dumping del 57,7 %.
(84)
L'eccesso di capacità della Malaysia è inoltre notevole rispetto ai consumi dell'Unione durante il PIR. Considerando il livello dei prezzi nell'Unione, probabilmente in caso di abrogazione delle misure tale capacità verrà almeno parzialmente utilizzata per le esportazioni verso l'Unione. Si può inoltre prevedere che, in tal caso, una buona parte delle esportazioni verso gli USA sarà riorientata verso il mercato dell'Unione a causa dei prezzi praticati sul mercato dell'Unione rispetto a quelli degli USA.
3.3. Conclusione sul rischio di reiterazione del dumping
(85)
In considerazione di quanto precede, ossia i margini di dumping elevati, il notevole eccesso di capacità disponibile nei paesi interessati, insieme alla loro consistente capacità d'esportazione e all'attrattiva del mercato dell'Unione in termini di prezzi e dimensioni, si può concludere che le importazioni a prezzi di dumping nell'UE dalla Repubblica di Corea e dalla Malaysia riprenderebbero se le misure fossero lasciate scadere.
4. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
4.1. Definizione dell'industria dell'Unione e della produzione dell'Unione
(86)
Rispetto alla situazione descritta nel regolamento (CE) n. 1001/2008 del Consiglio di cui al considerando 3 l'industria dell'Unione non ha subito grandi cambiamenti strutturali. Durante il PIR il prodotto simile era fabbricato da 22 produttori noti dell'Unione, che costituiscono l'«industria dell'Unione» ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(87)
La produzione totale dell'Unione durante il PIR si è attestata a circa 57 736 tonnellate. La Commissione ha stabilito tale cifra sulla base di tutte le informazioni disponibili riguardanti l'industria dell'Unione, come i dati verificati delle società incluse nel campione e quelli forniti dal richiedente.
(88)
Società e gruppi di società inseriti nel campione nel corso dell'inchiesta rappresentano il 49 % della produzione dell'Unione e il 45 % delle vendite nell'Unione (v. il considerando 15). I dati del campione sono quindi rappresentativi della situazione dell'industria dell'Unione.
4.2. Consumo dell'Unione
(89)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito dalla Commissione sulla base: i) del volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione in base ai dati forniti dal richiedente, e ii) delle importazioni da paesi terzi in base alla banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6.
(90)
Il consumo dell'Unione ha mostrato il seguente andamento:
Tabella 1
Consumo dell'Unione (tonnellate metriche)
2010
2011
2012
PIR
Consumo totale dell'Unione
55 497
62 426
58 941
59 992
Indice (2010 = 100)
100
112
106
108
Fonte: dati forniti dal richiedente e dalla banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6
(91)
Nel 2011 il consumo è aumentato del 12 % rispetto al livello del 2010. Esso è nuovamente diminuito nel 2012, pur rimanendo al di sopra del livello del 2010 (incremento del 6 %). Tra il 2010 e il PIR il consumo dell'Unione è diminuito dell'8 %.
4.3. Importazioni dai paesi interessati
4.3.1. Volume e quota di mercato delle importazioni dai paesi interessati
Repubblica di Corea
(92)
La Commissione ha stabilito il volume delle importazioni in base alle informazioni della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6. La quota di mercato delle importazioni è stata determinata in base ai dati della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6 e ai dati forniti dal richiedente.
(93)
Le importazioni nell'Unione dalla Repubblica di Corea hanno mostrato il seguente andamento:
Tabella 2
Volume delle importazioni (tonnellate metriche) e quota di mercato
2010
2011
2012
PIR
Volume delle importazioni dalla Repubblica di Corea (tonnellate)
301
208
204
18
Indice
100
69
68
6
Quota di mercato
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indice
100
62
64
6
Fonte: dati forniti dal richiedente e dalla banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6
(94)
Durante il periodo considerato il volume delle importazioni dalla Repubblica di Corea è stato molto basso rispetto ai consumi totali dell'Unione. Durante il PIR il volume si è ridotto ulteriormente a 18 tonnellate. I livelli delle importazioni sono così bassi dall'istituzione delle misure iniziali nel 2002, e possono quindi essere considerati il risultato delle misure antidumping in vigore.
Malaysia
(95)
La Commissione ha stabilito il volume delle importazioni in base alle informazioni della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6. La quota di mercato delle importazioni è stata determinata in base ai dati della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6 e ai dati forniti dal richiedente.
(96)
Le importazioni nell'Unione dalla Malaysia hanno mostrato il seguente andamento:
Tabella 3
Volume delle importazioni (tonnellate metriche) e quota di mercato
2010
2011
2012
PIR
Volume delle importazioni dalla Malaysia (tonnellate)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indice
100
0
1
1
Quota di mercato
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indice
100
0
1
1
Fonte: dati forniti dal richiedente e dalla banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6
(97)
Durante il periodo considerato il volume delle importazioni dalla Malaysia è stato molto basso rispetto a quello dei consumi totali dell'Unione europea. Il volume maggiore (ma comunque molto basso) è stato importato nel 2010 (19,4 tonnellate), ma a partire dal 2010 il volume delle importazioni è praticamente cessato. Dopo che sono state istituite le misure iniziali nel 2002 i livelli delle importazioni hanno subito oscillazioni, senza però mai raggiungere i livelli precedenti l'istituzione di tali misure. Si può quindi concludere che il livello molto basso delle importazioni dall'istituzione delle misure iniziali nel 2002 è il risultato delle misure antidumping in vigore.
4.3.2. Prezzi delle importazioni dai paesi interessati e sottoquotazione dei prezzi
Repubblica di Corea
(98)
Durante il PIR le pochissime importazioni verso la UE della società che ha collaborato all'inchiesta (la TK Corporation) sono state notevolmente inferiori ai prezzi dell'industria dell'Unione a livello cif. Tuttavia, come affermato nel considerando 32, sono sorti dubbi sul fatto che questi prodotti siano effettivamente entrati nel territorio doganale dell'Unione.
(99)
Ciononostante, il totale delle importazioni dalla Corea verso l'Unione è molto basso - cfr. considerando 32 - in quanto esse rappresentano solo lo 0,03 % della quota di mercato dell'Unione (v. tabella 2). Considerata la quantità molto limitata di importazioni dalla Repubblica di Corea verso l'UE e l'ampia varietà di tipi di prodotti, non è stato possibile usare i prezzi di queste importazioni per determinare la sottoquotazione dei prezzi.
(100)
La Commissione ha quindi utilizzato i prezzi delle esportazioni dalla Corea verso gli USA e altri paesi come valore sostitutivo per stabilire quale sarebbe stata la sottoquotazione se le società coreane avessero venduto all'UE a tali prezzi.
(101)
Dal momento che le esportazioni a livello mondiale della TK Corporation rappresentavano circa il 25 %-40 % di tutte le esportazioni di accessori per tubi dalla Repubblica di Corea, tali vendite sono state considerate rappresentative delle esportazioni coreane. Tali prezzi sono stati quindi utilizzati per il confronto. La Commissione ha corretto al rialzo i prezzi all'esportazione per tener conto del dazio nonché della tassa di carico e di movimentazione.
(102)
Il margine di sottoquotazione così rilevato è risultato del 17 % per le vendite agli USA e del 10 % per le vendite a livello mondiale.
Malaysia
(103)
Nessuna società della Malaysia ha collaborato all'inchiesta. In base alle informazioni provenienti dalle statistiche della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6, le importazioni verso l'UE sono state trascurabili durante il PIR (v. tabella 3). Considerata la quantità molto limitata di importazioni dalla Malaysia e l'ampia varietà di tipi di prodotti, non è stato possibile usare i prezzi di queste importazioni per determinare la sottoquotazione dei prezzi.
(104)
La Commissione ha quindi determinato la sottoquotazione dei prezzi applicando lo stesso metodo utilizzato nel precedente riesame in previsione della scadenza, vale a dire confrontando i prezzi all'esportazione della Malaysia verso gli USA con i prezzi di vendita sul mercato dell'Unione. La Commissione ha adeguato i prezzi all'esportazione per tener conto del dazio nonché della tassa di carico e di movimentazione.
(105)
Il margine di sottoquotazione così rilevato è risultato del 34 % per le vendite agli USA. La Commissione ha inoltre confrontato i prezzi di vendita dalla Malaysia verso altri paesi e il margine di sottoquotazione per tali vendite è risultato del 28 %.
4.3.3. Importazioni da paesi terzi
(106)
La seguente tabella riporta l'andamento delle importazioni nell'Unione da altri paesi terzi nel periodo considerato, in termini di volume, di quota di mercato e di prezzo medio di dette importazioni.
Tabella 4
Importazioni da paesi terzi
Paese
2010
2011
2012
PIR
Repubblica popolare cinese
Volume (tonnellate)
5 618
5 867
6 844
6 589
Indice
100
104
122
117
Quota di mercato
10 %
9 %
12 %
11 %
Prezzo medio
1 125
1 261
1 544
1 426
Indice
100
112
137
127
Altri paesi terzi
Volume (tonnellate)
11 668
12 938
11 630
12 036
Indice
100
111
100
103
Quota di mercato
21 %
21 %
20 %
20 %
Prezzo medio
2 175
2 352
2 437
2 482
Indice
100
108
112
114
Totale di tutti i paesi terzi esclusi i paesi interessati
Volume (tonnellate)
17 286
18 805
18 474
18 625
Indice
100
109
107
108
Quota di mercato
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Prezzo medio
1 834
2 011
2 106
2 108
Indice
100
110
115
115
Fonte: banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6
(107)
La quota di mercato delle importazioni originarie di paesi terzi diversi dai paesi interessati ha raggiunto il 31 % del consumo totale dell'Unione durante il PIR. La quota di mercato maggiore, pari all'11 % del consumo totale dell'Unione, è rappresentata dalle importazioni originarie della Repubblica popolare cinese. Nel PIR altre consistenti importazioni sono state quelle provenienti da Thailandia (4 % del mercato dell'Unione), Vietnam (3 % del mercato dell'Unione) e Arabia Saudita (dall'assenza totale di importazioni del 2010 a una quota di mercato del 4 % nel PIR).
(108)
I prezzi ai quali tali importazioni sono entrate nell'Unione erano relativamente bassi rispetto alla media dei prezzi dell'industria dell'Unione, in particolare per quanto riguarda le importazioni provenienti dalla Repubblica popolare cinese. Anche con dazi antidumping del 58,6 % sulle importazioni dalla Repubblica popolare cinese, il prezzo medio delle importazioni cinesi è inferiore al prezzo interno dell'Unione (v. tabella 4).
4.4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
4.4.1. Osservazioni generali
(109)
Ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni in dumping sull'industria dell'Unione comprende una valutazione di tutti gli indicatori economici che hanno inciso sulla situazione dell'industria dell'Unione nel periodo considerato.
(110)
Ai fini della valutazione del pregiudizio, la Commissione ha operato una distinzione tra indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. La Commissione ha valutato gli indicatori macroeconomici sulla base dei dati contenuti nella domanda di riesame e delle statistiche. I dati si riferiscono a tutti i produttori noti dell'Unione. La Commissione ha valutato gli indicatori microeconomici sulla base dei dati contenuti nelle risposte al questionario fornite dai produttori dell'Unione inclusi nel campione. I dati si riferiscono ai produttori dell'Unione inclusi nel campione. Entrambe le serie di dati sono state considerate rappresentative della situazione economica dell'industria dell'Unione.
(111)
Gli indicatori macroeconomici sono: produzione, capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping.
(112)
Gli indicatori microeconomici sono: prezzi medi unitari, costo unitario, costi di manodopera, scorte, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali. I dati relativi agli indicatori microeconomici si basano unicamente su dati verificati delle due società o gruppi di società inseriti nel campione. Di conseguenza, questi dati sono forniti solo in forma indicizzata o in fasce numeriche, in modo da garantire che ne sia preservata la riservatezza.
4.4.2. Indicatori macroeconomici
4.4.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(113)
Nel periodo considerato la produzione totale dell'Unione, la capacità produttiva e l'utilizzo degli impianti hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 5
Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
2010
2011
2012
PIR
Volume di produzione (tonnellate)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indice
100
110
116
120
Capacità produttiva (tonnellate)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indice
100
100,3
100,3
100,3
Utilizzo degli impianti
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indice
100
110
116
120
Fonte: Domanda
(114)
Il volume della produzione è aumentato del 20 % durante il periodo considerato. Dato che il consumo dell'Unione è aumentato solo dell'8 % durante lo stesso periodo, la restante parte della produzione è stata esportata.
(115)
Durante il PIR l'utilizzo degli impianti è apparso basso (32 %). La capacità riportata nella tabella precedente si è basata, in linea con la normale prassi di questa particolare industria e il metodo utilizzato nei precedenti procedimenti, sulla capacità massima teorica sulla base di 3 turni/giorno, 6 giorni/settimana, 48 settimane/anno. Tuttavia, nella realtà dei fatti, l'industria opera solo sulla base di 2 turni/giorno, 5 giorni/settimana, 48 settimane/anno. La capacità dichiarata quindi non necessariamente riflette con precisione la capacità effettiva durante il PIR.
(116)
Durante il periodo considerato l'utilizzo degli impianti è leggermente aumentato. L'aumento del 20 % dell'utilizzo degli impianti riflette l'aumento del volume di produzione nel periodo considerato.
4.4.2.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(117)
Nel periodo considerato il volume delle vendite e la quota di mercato dell'industria dell'Unione hanno mostrato il seguente andamento:
Tabella 6
Volume delle vendite e quota di mercato
2010
2011
2012
PIR
Volume delle vendite nel mercato dell'Unione (tonnellate)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indice
100
114
105
109
Quota di mercato
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indice
100
101
99
100
Fonte: domanda
(118)
Nel 2011 il volume delle vendite sul mercato dell'Unione è aumentato del 14 % rispetto al volume delle vendite nel 2010. Esso è poi sceso a 41 350 tonnellate, con un aumento del 9 % durante il periodo considerato.
(119)
La quota di mercato dell'industria dell'Unione è rimasta più o meno stabile durante il periodo considerato.
4.4.2.3. Crescita
(120)
In linea con la moderata crescita del consumo dell'Unione durante il periodo considerato (+ 8 %), le vendite dei produttori dell'Unione sono aumentate del 9 %.
4.4.2.4. Occupazione e produttività
(121)
L'occupazione e la produttività hanno mostrato il seguente andamento durante il periodo considerato:
Tabella 7
Occupazione e produttività
2010
2011
2012
PIR
Numero di dipendenti
1 064
1 022
979
957
Indice
100
96
92
90
Produttività (unità/dipendente)
45
52
57
60
Indice
100
114
126
134
Fonte: Domanda
(122)
Nel periodo considerato il numero di dipendenti è gradualmente diminuito del 10 %. Di conseguenza, insieme all'aumento della produzione, la produttività della forza lavoro dei produttori dell'Unione, misurata in termini di produzione annua (in tonnellate) per dipendente, è aumentata del 34 % tra il 2010 e il PIR.
4.4.3. Indicatori microeconomici
4.4.3.1. Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
(123)
Nel periodo considerato i prezzi di vendita unitari medi ponderati praticati dai produttori dell'Unione inseriti nel campione ad acquirenti indipendenti nell'UE hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 8
Prezzi di vendita nell'Unione
2010
2011
2012
PIR
Prezzo medio unitario di vendita nell'Unione sul mercato totale (EUR/tonnellata)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indice
100
100
98
94
Costo unitario di produzione (EUR/tonnellata)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indice
100
94
97
94
Fonte: dati verificati delle società inserite nel campione
(124)
Nel periodo considerato i prezzi di vendita nell'Unione sono diminuiti del 6 %. Nel 2010 e 2012 i prezzi sono rimasti relativamente stabili, mentre il calo maggiore si è verificato tra il 2011 e il PIR.
(125)
A causa dell'importante quota dei costi fissi nella produzione, l'aumento della produzione del 20 % durante il PIR ha portato a un calo del costo unitario di produzione. Il prezzo di vendita unitario medio è diminuito di conseguenza.
4.4.3.2. Costo del lavoro
(126)
Nel periodo considerato il costo medio del lavoro dei produttori dell'Unione inseriti nel campione ha mostrato il seguente andamento:
Tabella 9
Costo medio del lavoro per dipendente
2010
2011
2012
PIR
Salario medio per dipendente (in EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indice
100
107
108
110
Fonte: dati verificati delle società inserite nel campione
(127)
Nel periodo considerato il costo medio del lavoro per dipendente ha registrato un andamento al rialzo. Tra il 2010 e il PIR il costo medio del lavoro per dipendente è aumentato del 10 %.
4.4.3.3. Scorte
(128)
Nel periodo considerato il livello delle scorte dei produttori dell'Unione inseriti nel campione ha registrato il seguente andamento:
Tabella 10
Scorte
2010
2011
2012
PIR
Scorte finali (tonnellate)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indice
100
93
104
111
Scorte finali in percentuale sulla produzione
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indice
100
79
83
87
Fonte: dati verificati delle società inserite nel campione
(129)
Le scorte finali sono prima diminuite del 7 % nel 2011 rispetto al 2010 per poi aumentare dell'11 % durante il PIR rispetto al 2010. Rispetto al livello della produzione, tra il 2010 e il PIR le scorte finali sono diminuite del 13 %.
4.4.3.4. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
(130)
Nel periodo considerato la redditività, il flusso di cassa, gli investimenti e l'utile sul capitale investito dei produttori dell'Unione inseriti nel campione hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 11
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
2010
2011
2012
PIR
Redditività delle vendite nell'Unione ad acquirenti indipendenti (in % del fatturato delle vendite)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indice
100
118
151
133
Flusso di cassa (EUR) (indice)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investimenti (EUR) (indice)
100
115
112
105
Utile sul capitale investito
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indice
100
81
64
80
Fonte: dati verificati delle società inserite nel campione
(131)
La Commissione ha stabilito la redditività dei produttori dell'Unione inseriti nel campione esprimendo l'utile netto, al lordo delle imposte, derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti nell'Unione, in percentuale sul fatturato delle stesse vendite.
(132)
Durante il periodo considerato l'industria dell'Unione ha subito perdite notevoli. Nel 2010 l'industria ha registrato una perdita del - 20 %/- 15 %. Tra il 2010 e il PIR le perdite sono scese del 33 %, ma il risultato è rimasto ugualmente negativo durante il PIR (- 14 %/- 9 %). Il flusso di cassa netto rappresenta la capacità dei produttori dell'Unione di autofinanziare le proprie attività. Nel 2010 il flusso di cassa è stato positivo, per poi calare improvvisamente nel 2011 raggiungendo valori negativi e rimanere negativo durante il PIR.
(133)
Gli investimenti hanno registrato una tendenza al rialzo. Rispetto al 2010 sono aumentati del 15 % nel 2011 e del 12 % nel 2012, mantenendosi del 5 % superiori al livello del 2010 durante il PIR.
(134)
L'utile sul capitale investito è il profitto come percentuale del valore contabile netto degli investimenti. Nel 2010 era al - 25 %/- 20 % ed è poi sceso a circa - 45 %/- 40 %, dove è rimasto durante il PIR.
4.4.3.5. Entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(135)
Poiché le importazioni provenienti dai paesi interessati sono notevolmente diminuite e sono state di entità trascurabile nel corso del periodo considerato (cfr. tabelle 2 e 3), l'entità dei margini di dumping non può essere valutata. Alla luce della valutazione di cui ai considerando 136-144, l'industria dell'Unione risultava tuttavia versare ancora in una situazione fragile e vulnerabile.
4.5. Conclusioni relative alla situazione dell'industria dell'Unione
(136)
Nel regolamento (CE) n. 1001/2008, il Consiglio ha concluso che le misure antidumping sulle importazioni del prodotto in esame dalla Repubblica di Corea e dalla Malaysia introdotte nel 2002 hanno comportato una ripresa solo parziale dell'industria dell'Unione. L'evoluzione (positiva) durante il periodo considerato nel riesame precedente (gennaio 2002-giugno 2007) degli indicatori di pregiudizio è stata dovuta in larga misura alla crescita della domanda nel 2007 e nel 2008.
(137)
Dopo il 2008 la situazione dell'industria dell'Unione si è però notevolmente deteriorata rispetto alla situazione nel 2007 e 2008, essenzialmente a causa del calo della domanda dopo il 2008.
(138)
Alcuni indicatori mostrano un andamento positivo dal 2010 in poi. Tra il 2010 e il PIR, per esempio, la produzione dell'Unione è aumentata del 20 %. Questo aumento è stato in parte causato dall'aumento del consumo dell'Unione, che è salito dell'8 % durante lo stesso periodo. L'incremento della produzione ha determinato un migliore utilizzo degli impianti, che è aumentato di oltre il 20 %. Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione è aumentato del 9 %, corrispondente all'aumento del consumo dell'Unione, mentre la quota di mercato delle società dell'Unione è rimasta invariata. In conseguenza di una riduzione del 10 % del numero dei dipendenti, anche la produttività è aumentata (del 34 %).
(139)
Il tasso di utilizzo degli impianti è rimasto tuttavia basso. Ciò si spiega in parte con il fatto che l'infrastruttura esistente avrebbe dovuto essere impiegata su 3 turni/giorno, 6 giorni/settimana, e la capacità massima è stata calcolata di conseguenza. Tuttavia, durante il periodo considerato l'industria dell'Unione ha operato solo su 2 turni/giorno per 5 giorni/settimana.
(140)
A causa di una percentuale importante dei costi fissi nella produzione, l'industria dell'Unione ha subito notevoli perdite nel corso del periodo considerato. Nonostante il miglioramento del 30 % dei risultati finanziari tra il 2010 e il PIR, le perdite durante il PIR sono state comunque notevoli (fra - 14 % e 9 %).
(141)
Queste importanti perdite, insieme al flusso di cassa notevolmente negativo, sono importanti indicatori che mostrano la situazione vulnerabile dell'industria dell'Unione.
(142)
Va osservato che nel regolamento (UE) n. 78/2013 del Consiglio con cui sono state istituite misure antidumping sulle importazioni del prodotto in esame dalla Russia e dalla Turchia si constatava come l'industria dell'Unione si trovasse in una situazione economica grave e pregiudizievole. Il periodo considerato in quel procedimento era compreso tra il gennaio 2008 e il settembre 2011, e coincide in parte con il periodo considerato nell'ambito della presente inchiesta (14).
(143)
Le misure adottate con il regolamento citato sembrano aver inciso positivamente, in quanto vari indicatori di pregiudizio (ad esempio la produzione, l'utilizzo degli impianti, la redditività, la produttività e consumo) mostrano una tendenza positiva. Tuttavia, come ha dimostrato l'attuale inchiesta, l'industria dell'Unione non si è pienamente ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping.
(144)
La Commissione conclude pertanto che l'industria dell'Unione si trova ancora in una situazione di vulnerabilità e, per alcuni aspetti, assai lontana dai livelli prevedibili se si fosse pienamente ripresa dal pregiudizio constatato nelle inchieste precedenti.
5. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
5.1. Incidenza del volume previsto delle importazioni ed effetti sui prezzi in caso di abrogazione delle misure
(145)
Nel considerando 85 la Commissione ha concluso che l'abrogazione delle misure comporterebbe con ogni probabilità una reiterazione delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati.
(146)
Dall'inchiesta è emerso che la situazione dell'industria dell'Unione è vulnerabile. Nonostante un lieve miglioramento nel PIR, durante il periodo considerato l'industria dell'Unione non ha mai realizzato profitti.
(147)
Pertanto, l'eventuale reiterazione delle importazioni in dumping dai paesi interessati aggraverebbe la già precaria situazione dell'industria dell'Unione. Queste importazioni sono suscettibili di acquisire la quota di mercato dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione stessa. Ne risulterebbe un ulteriore calo dell'utilizzo degli impianti da parte dell'industria dell'Unione, cioè uno degli elementi fondamentali che hanno contribuito ai risultati negativi dell'industria dell'Unione durante il periodo considerato.
(148)
Una reiterazione delle importazioni oggetto di dumping eserciterebbe una pressione sui prezzi ancora più forte per l'industria dell'Unione e contribuirebbe quindi a un ulteriore deterioramento della sua situazione finanziaria.
(149)
La Commissione conclude pertanto che l'abrogazione delle misure contro la Repubblica di Corea e la Malaysia porterebbe assai probabilmente a una reiterazione delle importazioni oggetto di dumping da questi paesi con conseguente pressione al ribasso sui prezzi, sul volume delle vendite e sulla quota di mercato dell'industria dell'Unione e peggioramento della sua situazione economica. L'abrogazione delle misure nei confronti della Repubblica di Corea e della Malaysia comporterebbe quindi una reiterazione del pregiudizio quale conseguenza del probabile peggioramento della già grave situazione economica in cui versa l'industria dell'Unione.
6. INTERESSE DELL'UNIONE
(150)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base la Commissione ha esaminato se il mantenimento delle misure antidumping in vigore nei confronti della Repubblica di Corea e della Malaysia sia contrario all'interesse generale dell'Unione. La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione di tutti i diversi interessi coinvolti, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori, dei grossisti e degli utilizzatori.
(151)
Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni conformemente all'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(152)
Nell'inchiesta iniziale si era ritenuto che istituire le misure in oggetto non fosse contrario all'interesse dell'Unione. Poiché questa inchiesta è un riesame e le misure sono in vigore dal 2002, l'analisi permette di valutare qualsiasi impatto negativo indebito delle attuali misure antidumping sulle parti interessate.
(153)
Su questa base è stato esaminato se, nonostante le conclusioni sulla reiterazione del dumping e del pregiudizio, esistessero validi motivi per concludere che non fosse nell'interesse dell'Unione mantenere le misure in vigore.
6.1. Interesse dell'industria dell'Unione
(154)
Sebbene le misure antidumping in vigore abbiano impedito l'arrivo nell'Unione di importazioni oggetto di dumping, l'industria dell'Unione versa in una situazione fragile, come confermato dall'andamento negativo di alcuni dei principali indicatori di pregiudizio.
(155)
Qualora le misure non fossero mantenute, il probabile afflusso di ingenti volumi di importazioni in dumping dai paesi interessati causerebbe verosimilmente la reiterazione del pregiudizio. Tale afflusso comporterebbe tra l'altro in tutta probabilità la perdita di quote di mercato, il calo del prezzo di vendita, la diminuzione dell'utilizzo degli impianti e in generale un grave deterioramento della situazione finanziaria dell'industria dell'Unione.
(156)
La Commissione conclude pertanto che mantenere le misure antidumping nei confronti della Repubblica di Corea e della Malaysia non sia contrario all'interesse dell'industria dell'Unione.
6.2. Interesse degli importatori indipendenti e degli utilizzatori
(157)
Nell'inchiesta iniziale era stato accertato che l'istituzione di misure non avrebbe probabilmente prodotto gravi effetti negativi sulla situazione degli importatori e degli utilizzatori dell'Unione. Nessuno degli importatori o degli utilizzatori ha collaborato all'attuale inchiesta. Dal momento che non esistono elementi atti a provare che le misure in vigore abbiano influito in maniera rilevante su tali gruppi, si può ritenere che il mantenimento delle misure non inciderà in maniera significativa sugli importatori e sugli utilizzatori dell'Unione.
6.3. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(158)
In base alle considerazioni esposte, la Commissione ha concluso che non vi sono fondati motivi di ritenere contraria all'interesse dell'Unione l'adozione di misure provvisorie sulle importazioni di accessori per tubi originari della Repubblica di Corea e della Malaysia.
7. MISURE ANTIDUMPING
(159)
Da quanto sopra considerato consegue che, ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di taluni accessori per tubi originari della Repubblica di Corea e della Malaysia dovrebbero essere mantenute.
(160)
Nondimeno, come è stato dimostrato dall'inchiesta, la situazione globale dell'industria dell'Unione è in graduale miglioramento, e l'istituzione nel 2013 di misure antidumping definitive nei confronti delle importazioni dalla Russia e dalla Turchia del prodotto stesso (v. considerando 5) sembra aver avuto un effetto positivo aggiuntivo sulla situazione dell'industria dell'Unione, come indicato al considerando 143. È stato ritenuto quindi che, considerando l'analisi complessiva del pregiudizio e la probabile evoluzione del mercato con le misure in vigore, un periodo inferiore a cinque anni potrebbe essere sufficiente a permettere all'industria dell'Unione di completare la sua ripresa economica e finanziaria.
(161)
Inoltre, non è possibile valutare la situazione dell'industria dell'Unione e l'analisi del pregiudizio considerando soltanto le (potenziali) importazioni del prodotto in esame dalla Repubblica di Corea e dalla Malaysia: la situazione dell'industria dell'Unione è infatti influenzata da altre importazioni e dalle misure nei confronti di tali importazioni, quali in particolare le summenzionate misure nei confronti della Russia e della Turchia.
(162)
Pertanto si ritiene che, alla luce delle circostanze specifiche di questo caso, in via eccezionale le misure non dovrebbero essere prorogate per l'intero periodo di cinque anni previsto dal regolamento di base, ma che dovrebbero scadere contemporaneamente alle misure definitive sulle importazioni dalla Turchia e dalla Russia in particolare. Tale allineamento della durata delle misure favorirebbe inoltre un esame complessivo e coerente degli effetti di eventuali pratiche di dumping sull'industria dell'Unione, qualora tale esame fosse necessario in futuro.
(163)
Le misure attualmente in vigore sulle importazioni di accessori per tubi dalla Russia e dalla Turchia scadranno il 29 gennaio 2018. Le misure antidumping definitive nei confronti delle importazioni di accessori per tubi originari della Corea e della Malaysia andrebbero allineate di conseguenza, e dovrebbero quindi scadere alla stessa data.
(164)
Il Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry dell'Unione europea concorda sul fatto che la data di scadenza proposta consentirebbe un procedimento di riesame congiunto in futuro, qualora tale riesame fosse necessario, e quindi un'analisi approfondita del dumping e del pregiudizio per le importazioni provenienti da vari paesi, affermando tuttavia che dopo il PIR il totale delle importazioni provenienti da tutti i paesi del prodotto in esame è fortemente aumentato, mentre il prezzo medio di tali importazioni è diminuito drasticamente. Questo sviluppo successivo al PIR, afferma il Defence Committee, ha provocato un peggioramento della situazione dell'industria dell'Unione, e non vi sono più le condizioni per imporre misure antidumping definitive per un periodo inferiore a cinque anni.
(165)
La Commissione osserva che l'asserito sviluppo successivo al PIR (cioè l'aumento delle importazioni a prezzi più bassi) è basato su dati Eurostat disponibili al pubblico, che comprendono tipi di prodotto non rientranti nell'attuale inchiesta. Dalle statistiche sulle importazioni post-PIR disponibili alla Commissione e che riguardano solo il prodotto in esame risulta tuttavia che nel periodo successivo al PIR le importazioni sono diminuite del 10-15 %, sebbene il prezzo medio di tali importazioni sia anch'esso diminuito (15-20 %). La Commissione ritiene che lo sviluppo successivo al PIR delle importazioni del prodotto in esame, in mancanza di ulteriori elementi di prova per quanto riguarda la situazione dell'industria dell'Unione, non infici le conclusioni della Commissione per quanto riguarda il periodo appropriato per l'istituzione di misure antidumping definitive (cfr. considerando 160-163). L'argomentazione è pertanto respinta.
(166)
Di conseguenza, e considerate le conclusioni raggiunte riguardo al rischio della reiterazione del dumping e del pregiudizio, le misure antidumping in vigore sulle importazioni di accessori per tubi originari della Repubblica di Corea e della Malaysia, confermate dal regolamento (CE) n. 1001/2008 del Consiglio, modificato da ultimo dal regolamento (UE) n. 363/2010 del Consiglio, dovrebbero essere prorogate fino al 29 gennaio 2018.
(167)
Il comitato istituito dall'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di base non ha espresso alcun parere,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di accessori per tubi (diversi dagli accessori fusi, dalle flange e dagli accessori filettati), di ferro o di acciaio (escluso l'acciaio inossidabile), con maggior diametro esterno uguale o inferiore a 609,6 mm, del tipo usato per la saldatura testa a testa o per altre applicazioni, attualmente compresi nei codici NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ed ex 7307 99 80 (codici TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 e 7307998098) e originari della Repubblica di Corea e della Malaysia.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, per i prodotti descritti nel paragrafo 1 e fabbricati dalle società sottoelencate è la seguente:
Paese
Società
Aliquota del dazio (%)
Codici TARIC
Malaysia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Tutte le altre società
75,0
A999
Repubblica di Corea
Tutte le società
44,0
-
3. Salvo diverse disposizioni, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso scadrà il 29 gennaio 2018.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 2 dicembre 2014