PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 285/2013
ze dne 21. března 2013,
kterým se ukončuje částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických a kterým se zastavuje přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2, čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Dne 2. února 1994 uložila Rada nařízením (ES) č. 229/94 (2) (dále jen „původní nařízení“) konečná antidumpingová cla na dovoz ethanolaminů (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“). Dne 20. července 2000, po přezkumu před pozbytím platnosti, byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 1603/2000 (3) („nařízení o prvním přezkumu před pozbytím platnosti“) prodloužena na pět let.
(2)
Dne 23. října 2006, po druhém přezkumu před pozbytím platnosti, byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 1583/2006 (4) („nařízení o druhém přezkumu před pozbytím platnosti“) prodloužena na dalších pět let.
(3)
Dne 19. ledna 2010, po třetím přezkumu před pozbytím platnosti, byla antidumpingová cla na dovoz ethanolaminů pocházejících z USA prováděcím nařízením Rady (EU) č. 54/2010 (5) (dále jen „nařízení o třetím přezkumu před pozbytím platnosti“) uložena na další dva roky.
(4)
Dne 9. dubna 2010 podala společnost The Dow Chemical Company (dále též „Dow Chemical“) žádost o částečné zrušení prováděcího nařízení (EU) č. 54/2010.
(5)
Dne 12. března 2011 zveřejnila Evropská Komise (dále jen „Komise“) v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (6) o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření.
(6)
Na základě žádosti podané společnostmi BASF AG, Ineos Europe AG a Sasol Germany GmbH (dále jen „výrobní odvětví Unie“) zahájila Komise dne 21. ledna 2012 přezkum před pozbytím platnosti („čtvrtý přezkum před pozbytím platnosti“) (7).
(7)
Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping, pokud jde o společnost Dow Chemical, byl zahájen dne 11. dubna 2012 (8).
(8)
V návaznosti na návrh (9) podaný dne 9. dubna 2010 Tribunál svým rozsudkem ze dne 8. května 2012 ve věci T-158/10 (10) (dále jen „rozsudek“) zrušil nařízení o třetím přezkumu před pozbytím platnosti v rozsahu, v němž se týkalo společnosti Dow Chemical.
1.2 Částečné opětovné zahájení
(9)
Na základě uvedeného rozsudku bylo zveřejněno oznámení (11) o částečném opětovném zahájení šetření v rámci třetího přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se dovozu ethanolaminů pocházejících z USA. Rozsah opětovně zahájeného četření byl omezen na provedení rozsudku, pokud jde o rozhodnutí o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu během období přezkumného šetření a volnou kapacitu výroby ethanolaminů v USA.
(10)
Ve zmíněném oznámení byly strany informovány o tom, že s ohledem na rozsudek již dovoz ethanolaminů vyráběných společností Dow Chemical do Evropské unie nepodléhá antidumpingovým clům, která byla uložena nařízením o třetím přezkumu před pozbytím platnosti a že konečná antidumpingová cla z dovozu ethanolaminů zaplacená podle uvedeného nařízení by měla být vrácena nebo prominuta v souladu s příslušnými celními předpisy.
(11)
Komise o částečném opětovném zahájení šetření oficiálně informovala vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a výrobní odvětví Unie. Zainteresované strany měly možnost se písemně vyjádřit a ve lhůtě uvedené v oznámení požádat o slyšení.
(12)
Všechny strany, které o to v uvedené lhůtě požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody, aby byly vyslechnuty, dostaly k vyslechnutí příležitost.
(13)
Svá stanoviska předložili dva vyvážející výrobci, tři výrobci v Unii a jeden uživatel dotčeného výrobku.
2. PROVEDENÍ ROZSUDKU
2.1 Předběžná poznámka
(14)
Je třeba připomenout, že důvodem pro zrušení napadeného nařízení bylo to, že Tribunál shledal, že v nařízení o třetím přezkumu před pozbytím platnosti byly při posuzování udělány dvě chyby: i) ve zjištění pokračujícího dumpingu v průběhu období přezkumného šetření, a tedy, na tomto základě, ve zjištění pravděpodobnosti pokračování dumpingu; a ii) určením, že volná kapacita výroby ethanolaminů v USA byla 60 000 tun.
2.2 Připomínky zúčastněných stran
(15)
Výrobní odvětví Unie uznalo, že rozsudek zpochybnil metody, které orgány použily k vyčíslení volné výrobní kapacity v USA. Trvalo však na tom, že vycházet u skutečné výrobní kapacity z 90 % kapacity jmenovité, jak učinily orgány, je příliš konzervativní, neboť je běžné a přijatelné, že podniky jmenovitou kapacitu překračují. Výrobní odvětví Unie vycházelo ze zveřejněných tržních údajů údajně získaných od PCI Xylenes & Polyesters (dále jen „PCI“) a dospělo k závěru, že v roce 2008 a v následujících letech volná kapacita skutečně existovala.
(16)
Výrobní odvětví Unie bylo navíc názoru, že tržní podmínky se od zveřejnění nařízení o třetím přezkumu před pozbytím platnosti nijak podstatně nezměnily, a uvedlo několik důvodů pro závěr, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu. V této souvislosti uvedlo, že výrobní kapacita v USA od období přezkumného šetření stále převyšuje tamější poptávku; podstatné navýšení kapacity ve třetích zemích po roce 2009, díky čemuž mělo dojít k nárůstu soběstačnosti odbytišť pro vývoz z USA; existenci stávajících antidumpingových opatření ve třetích zemích nebo pravděpodobnost jejich brzkého uložení; navýšení kapacity výroby MEG (monoethylenglykol) po roce 2009; a návrh, aby byly některé ethanolaminy v USA zařazeny na seznam výrobků s potenciálně škodlivými účinky na zdraví, což by v konečném důsledku mohlo mít vliv na domácí spotřebu.
(17)
Dow Chemical vyjádřila pochybnosti o zákonnosti opětovného zahájení šetření s tím, že základní nařízení neobsahuje žádné ustanovení, které by k takovému kroku opravňovalo. Tento vyvážející výrobce také tvrdil, že opětovné zahájení by bylo v rozporu s patnáctiměsíční zákonnou lhůtou, která je v čl. 11 odst. 5 základního nařízení stanovena pro dokončení přezkumných šetření.
(18)
Dow Chemical dále tvrdila, že rozsudek nevyžadoval jakékoli prováděcí opatření a že Komise nemohla prvky napadeného nařízení právně napravit, neboť věcné důvody, které vedly k přijetí nařízení, byly buď zrušeny Tribunálem, anebo napadeny. Dow Chemical tudíž zastávala názor, že jediným zákonným způsobem, jak napravit zmíněné prvky nařízení o třetím přezkumu před pozbytím platnosti, by bylo zrušení stávajících opatření.
(19)
Uživatel v Unii, společnost Stepan Europe (dále jen „společnost Stepan“), uvedl, že jediným právním důsledkem rozsudku mohlo být pouze zrušení opatření uložených nařízením o třetím přezkumu před pozbytím platnosti, poněvadž byla uložena na základě chybné analýzy. Podobně se vyjádřil vyvážející výrobce Huntsman Petrochemical Corporation LLC (dále jen „Huntsman“). Skutečně, společnosti Stepan a Huntsman tvrdily, že Tribunál rozhodl, že v průběhu období přezkumného šetření bylo celostátní dumpingové rozpětí záporné, a proto nemohlo být zjištěno pokračování dumpingu. Společnost Stepan tvrdila, že se orgány tudíž měly zabývat tím, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu; ovšem nařízení o třetím přezkumu před pozbytím platnosti se této věci nijak nevěnovalo.
(20)
Společnost Stepan navíc zdůraznila, že pokud by byl pojem pokračování dumpingu vykládán u každé společnosti individuálně, měly orgány učinit závěr, že v případě Dow Chemical k pokračování dumpingu nedochází, poněvadž podle Soudního dvora tato společnost představovala více než 85 % veškerého dovozu z USA, a měly proto posuzovat, zda je u této společnosti pravděpodobné obnovení dumpingu. U ostatních vyvážejících společností se zjistilo, že k dumpingu došlo, a orgány tudíž měly určit, zda je pravděpodobné, že se v něm bude pokračovat. Podle společnosti Stepan byla analýza pravděpodobnosti pokračování dumpingu založena hlavně na celostátní volné kapacitě v USA v objemu 60 000 tun. Vzhledem k tomu, že Tribunál shledal, že orgány pochybily při posuzování volné kapacita v USA a dále k tomu, že, jak tvrdí společnost Stepan, se volná kapacita blížila nanejvýš 8 000 tunám, již nebylo možné nadále tvrdit, že by ostatní vyvážející společnosti pravděpodobně v dumpingu pokračovaly. Orgány by tak musely rovněž analyzovat a určit pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(21)
Také společnost Huntsman při své analýze vycházela z předpokladu, že rozsudek potvrdil, že během období přezkumného šetření nebyla v USA žádná volná kapacita, a že tedy nebylo pravděpodobné, že by objem vývozu ethanolaminů do EU vzrostl. Tvrdila rovněž, že proto ani nebylo nutné analyzovat jiné faktory, například dopad opatření na ochranu obchodu ze strany třetích zemí, eventuální vývoj poptávky v USA a na jiných trzích nebo tlak na snížení cen. Společnost Huntsman dále argumentovala tím, že vzhledem k zjištění Soudního dvora, že v USA během období přezkumného šetření neexistovala volná kapacita, již Komise nemohla provést novou analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy, a při tomto částečném opětovném zahájení tak ani nemohla dospět k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu. Pokud by však Komise přesto byla schopna pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy znovu posoudit, společnost Huntsman tvrdila, že by stejně nebylo možné prokázat, že jsou splněny požadavky čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Co se týče pravděpodobnosti obnovení dumpingu, společnost Huntsman byla názoru, že na základě zjištění, že během období přezkumného šetření u zdaleka největšího vývozce, společnosti Dow Chemical, k dumpingu nedošlo, neexistovala ani pravděpodobnost jeho obnovení v celostátním měřítku po období přezkumného šetření v případě, že by antidumpingová cla byla zrušena.
(22)
Podle společnosti Huntsman by obnovení újmy nebylo pravděpodobné, poněvadž nebyla k dispozici nevyužitá výrobní kapacita, v důsledku čehož existoval pouze velmi malý prostor pro zvýšení vývozu do EU po období přezkumného šetření. Společnost Huntsman trvala na tom, že takový závěr je potvrzen i tím, že podle zprávy společnosti SRI (12) se předpokládaný nárůst spotřeby v USA podstatně neliší od ostatních trhů.
(23)
Společnost Huntsman vznesla argument, že utrpělo-li výrobní odvětví Unie újmu, je třeba to přičítat důsledkům hospodářské krize a nikoli dovozu z USA. Jen kvůli pouhému prohloubení nepříznivých dopadů krize prostřednictvím dovozu se nemohlo dospět k závěru, že tento dovoz pravděpodobně povede k obnovení újmy.
2.3 Analýza připomínek
(24)
Pokud jde o údajnou protiprávnost opětovného zahájení (17. a 18. bod odůvodnění), je třeba připomenout, že Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci C-458/98 P (dále jen „rozsudek ve věci IPS“) uznal, že v případech, kdy řízení sestává z několika správních kroků, neznamená zrušení jednoho z těchto kroků zrušení celého řízení. Antidumpingové řízení je příkladem takového řízení sestávajícího z více kroků. Proto ze zrušení pozměňujícího nařízení ve vztahu k jedné straně neplyne zrušení celého postupu provedeného před přijetím uvedeného nařízení (13). Kromě toho podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou orgány Unie povinny se daným rozsudkem řídit. S ohledem na výše uvedené bylo tvrzení, že neexistuje právní základ pro částečné obnovení přezkumného šetření, shledáno neopodstatněným.
(25)
Tvrzení, že zavedení lhůt pro dokončení antidumpingových šetření nedovoluje Komisi prodloužit vyšetřování za rámec patnáctiměsíčního zákonného limitu (17. bod odůvodnění), bylo rovněž shledáno neopodstatněným. Komise se domnívá, že v případě provádění rozsudku Soudního dvora není tato lhůta relevantní. Tato lhůta musí být dodržena pouze v případě dokončení původního přezkumného šetření od data jeho zahájení do data konečného opatření a nevztahuje se na žádné další opatření, které může být potřeba zavést například v důsledku soudního přezkumu. Přijetí takového argumentu by ve svém důsledku orgánům znemožnilo přihlédnout ke zjištěním Tribunálu (jak požaduje článek 266 SFEU). Rozsudky Tribunálu budou vlastně vždy vydávány v okamžiku, kdy lhůta pro šetření uplyne. Dále je třeba říci, že jakýkoli jiný výklad by znamenal například to, že úspěšná žaloba určité strany by pro tuto stranu neměla žádný praktický účinek, pokud by uplynutí lhůty na dokončení původního šetření neumožňovalo rozsudek Tribunálu provést. To by bylo v rozporu se zásadou, že všechny strany by měly mít právo na využití účinného soudního přezkumu.
(26)
K argumentu, že by Komise nebyla s to zjednat právní nápravu nesprávného posouzení, jež napadené nařízení podle učiněného zjištění obsahovalo, a že jediným způsobem provedení rozsudku je zrušení stávajících opatření (18. bod odůvodnění), je třeba uvést následující poznámky. Soudní dvůr již konstatoval, že zrušení nařízení rovněž zahrnuje možnost napravit ty prvky pozměňujícího nařízení, které vedly k jeho zrušení, přičemž části, jež napadeny nebyly a rozsudkem nejsou dotčeny, se ponechají beze změn - jak bylo stanoveno v rozsudku ve věci IPS. Orgány jsou tudíž povinny přihlížet nejen k normativní části rozsudku, ale i k odůvodnění, které k ní vedlo a představuje její nezbytnou oporu, neboť právě odůvodnění je nutné k určení jejího přesného významu (14). Postup za účelem nahrazení nezákonného opatření tudíž lze opětovně zahájit. (15) I tento argument se proto považuje za neopodstatněný.
(27)
Jak uvedly i společnosti Stepan a Huntsman (viz 19. bod odůvodnění), Tribunál zjistil, že během šetření, které vyústilo v přijetí nařízení o třetím přezkumu před pozbytím platnosti, nemohly orgány dospět k závěru, že dumping pokračoval v průběhu období přezkumného šetření, a ani k tomu, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu. Velká většina dovozu z USA, z více než 85 % od společnosti Dow Chemical, jak podotkl Tribunál, se do Unie dostala za nedumpingové ceny. Daná situace měla navíc vést ke zjištění, že rozpětí pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA stanovené váženým průměrem je záporné. Tribunál učinil závěr, že orgány tudíž měly povinnost prokázat, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu (16).
(28)
Jak všechny zúčastněné strany explicitně či implicitně uznávají, analýza pravděpodobnosti obnovení dumpingu v tomto případě souvisí s výpočtem volné výrobní kapacity v USA. Některé zúčastněné strany trvají na tom, že Tribunál potvrdil, že během období přezkumného šetření neexistovala v USA významná volná kapacita. Tribunál shledal, že metoda výpočtu, jejíž pomocí byla nevyužitá výrobní kapacita ethanolaminů v období přezkumného šetření stanovena na 60 000 tun, byla matoucí a že výsledný údaj 60 000 tun byl v rozporu s důkazy, o něž se Soud v tomto případě opíral (17).
(29)
Jak se uvádí 15. v bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie uvedlo, že na základě údajů PCI měla celostátní volná kapacita v roce 2008 překročit 60 000 tun. Je však třeba poznamenat, že ve výpočtu poskytnutém výrobním odvětvím Unie byla použita celková výrobní kapacita v USA, tj. bez úpravy na 90 % úroveň této kapacity.
(30)
Pokud jde o tvrzení ohledně výpočtu volné kapacity v období přezkumného šetření, je třeba uvést, že při šetření v rámci třetího přezkumu před pozbytím platnosti spolupracovali dva vyvážející výrobci. Během tohoto šetření bylo zjištěno, že společnost INEOS Oxide LLC (dále jen „INEOS“) v období přezkumného šetření žádnou volnou kapacitu neměla, kdežto Dow Chemical určitou volnou kapacitu vykazovala. Z ověřených informací vyplývá, že Dow Chemical svou volnou kapacitu v období přezkumného šetření nevyužila k lacinému vývozu, ačkoliv tak učinit mohla, poněvadž úroveň opatření byla ve valorickém vyjádření nízká.
(31)
Spolupracující společnosti, Dow Chemical a INEOS, navíc v období přezkumného šetření společně tvořily 91,6 % vývozu z USA do EU. Celkový vývoz společností Dow Chemical a INEOS činil 30 000 až 35 000 tun; vývoz od nespolupracujících společností nepřesáhl 3 000 až 4 000 tun. Celostátní dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo na úrovni de minimis a dovoz od nespolupracujících společností odpovídal méně než 1 % trhu EU. Z důvodu zachování důvěrnosti byly zmíněné údaje uvedeny ve formě rozpětí nebo se nejednalo o přesná čísla.
(32)
Jak se uvádí v 16. bodě odůvodnění, poukázalo výrobní odvětví Unie na různé faktory, které by podle něj ukazovaly, že pravděpodobnost obnovení dumpingu přetrvávala i po roce 2008. Podmínky na trhu se však od zveřejnění nařízení o třetím přezkumu před pozbytím platnosti nijak podstatně nezměnily. I výrobní odvětví Unie existenci těchto okolností uznalo. Je ovšem třeba zmínit, že, jak je uvedeno v 30. a 31. bodě odůvodnění, vzhledem k nízké úrovni opatření a nedostatku volné kapacity společnosti INEOS i absenci dumpingu ze strany Dow Chemical nic nenasvědčuje tomu, že by zrušením opatření pravděpodobně došlo ke změně situace.
(33)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že výsledkem třetího přezkumu před pozbytím platnosti nemělo být uložení opatření prováděcím nařízením (EU) č. 54/2010. Tento vyvážející výrobce požadoval zrušení opatření se zpětným účinkem, aby byla všechna cla zaplacená od data vstupu prováděcího nařízení (EU) č. 54/2010 v platnost vrácena všem dovozcům, kteří je řádně uhradili.
(34)
Toto tvrzení se zamítá, protože i jiní vyvážející výrobci než Dow Chemical mohli podat žalobu o zrušení nařízení, jež bylo zrušeno pouze v rozsahu, v němž se týkalo žadatele - společnosti Dow Chemical. V souladu se zásadou právní jistoty a judikaturou Soudního dvora (18) je nařízení s konečnou platností použitelné na ostatní vyvážející výrobce.
2.4 Závěr
(35)
S ohledem na připomínky stran a jejich analýzu byl učiněn závěr, že z provedení rozsudku vyplývá, že během šetření, jež vedlo k přijetí prováděcího nařízení (EU) č. 54/2010, orgány nemohly dospět k závěru, že dumping přetrvával během období přezkumného šetření, ani že existuje pravděpodobnost jeho pokračování. Nadto měly orgány učinit závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné.
(36)
Vzhledem k výše uvedenému se antidumpingové clo na ethanolaminy nemělo znovu ukládat. K Dow Chemical je třeba připomenout, že již rozsudkem Tribunálu ve věci T-158/10 bylo prováděcí nařízení (EU) č. 54/2010 zrušeno v rozsahu, v němž se týkalo této společnosti. Pro přehlednost by se tedy mělo zdůraznit, že na dovoz ethanolaminů od společnosti Dow Chemical se antidumpingová cla nevztahují již ode dne vstupu prováděcího nařízení (EU) č. 54/2010 v platnost (23. ledna 2010).
3. ČTVRTÝ PŘEZKUM PŘED POZBYTÍM PLATNOSTI
(37)
S ohledem na výše uvedené, a zejména na 35. bod odůvodnění, se má za to, že čtvrtý přezkum před pozbytím platnosti by měl být ukončen bez opětovného uložení cla. Pokud jde o společnost Dow Chemical, čtvrtý přezkum před pozbytím platnosti se stal bezpředmětným v důsledku rozsudku a ode dne 23. ledna 2010 neexistuje žádný právní základ pro výběr antidumpingových cel na dovoz od společnosti Dow Chemical.
4. ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM
(38)
S přihlédnutím k závěrům shrnutým v 35. bodě odůvodnění se má za to, že přezkum by měl být zastaven, neboť chybí samotný základ pro existenci opatření, tj. zjištění pravděpodobnosti pokračování či obnovení dumpingu působícího újmu.
5. OBDRŽENÉ PŘIPOMÍNKY
(39)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající opatření ukončena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Tyto připomínky byly řádně posouzeny, avšak nebyly takové povahy, aby si vyžádaly změnu závěrů.
6. ZÁVĚRY
(40)
Z výše uvedeného vyplývá, že částečné opětovné zahájení šetření by se mělo zastavit a že antidumpingová opatření na dovoz ethanolaminů pocházejících z USA by měla být zrušena. Vzhledem k tomu, že prováděcí nařízení (EU) č. 54/2010 bylo zrušeno v rozsahu, v němž se týkalo společnosti Dow Chemical, na dovoz ethanolaminů od této společnosti se opatření nevztahují již ode dne vstupu prováděcího nařízení (EU) č. 54/2010 v platnost (23. ledna 2010).
(41)
Rovněž čtvrté šetření před pozbytím platnosti týkající se platných antidumpingových cel na dovoz ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických by mělo být ukončeno bez opětovného uložení cla. Tento přezkum před pozbytím platnosti se stal bezpředmětným, pokud jde o dovoz od společnosti Dow Chemical.
(42)
Částečný prozatímní přezkum, svým rozsahem omezený na zkoumání dumpingu, by měl být vzhledem k zrušení stávajících opatření zastaven,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu ethanolaminů, v současnosti kódů KN ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (kód TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (kód TARIC 2922120010) a 2922 13 10 (triethanolamin), pocházejících ze Spojených států amerických se ukončuje bez opětovného uložení cel a opatření se zrušují.
2. Pokud jde o dovoz od společnosti The Dow Chemical Company, právní základ pro výběr antidumpingových cel na dovoz od této společnosti neexistuje již ode dne 23. ledna 2010.
Článek 2
Šetření při přezkumu před pozbytím platnosti v rámci antidumpingového šetření týkajícího se dovozu ethanolaminů od všech vyvážejících výrobců, v současnosti kódů KN ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (kód TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (kód TARIC 2922120010) a 2922 13 10 (triethanolamin), pocházejících ze Spojených států amerických, zahájené dne 21. ledna 2012, se ukončuje bez uložení opatření. Tento přezkum před pozbytím platnosti se stal bezpředmětným, pokud jde o dovoz od společnosti The Dow Chemical Company.
Článek 3
Částečný prozatímní přezkum, svým rozsahem omezený na zkoumání dumpingu, týkající se dovozu ethanolaminů od společnosti The Dow Chemical Company, v současnosti kódů KN ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (kód TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (kód TARIC 2922120010) a 2922 13 10 (triethanolamin), pocházejících ze Spojených států amerických, se ukončuje.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2013.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 285/2013 DEL CONSIGLIO
del 21 marzo 2013
che chiude la riapertura parziale dell’inchiesta antidumping riguardante le importazioni di etanolamina originaria degli Stati Uniti d’America e che chiude il riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, nonché il riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 2, l’articolo 11, paragrafo 2 e l’articolo 11, paragrafo 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Misure in vigore
(1)
Il 2 febbraio 1994, con regolamento (CE) n. 229/94 (2) («regolamento iniziale»), il Consiglio ha istituito dazi antidumping definitivi sulle importazioni di etanolamina («prodotto in esame») originaria degli Stati Uniti d’America («USA»). Il 20 luglio 2000, in seguito a un’inchiesta di riesame in previsione della scadenza, le suddette misure sono state estese per cinque anni con il regolamento (CE) n. 1603/2000 del Consiglio (3) («regolamento del primo riesame in previsione della scadenza»).
(2)
Il 23 ottobre 2006, in seguito alla seconda inchiesta di riesame in previsione della scadenza, le misure sono state estese per altri cinque anni con il regolamento (CE) n. 1583/2006 del Consiglio (4) («regolamento del secondo riesame in previsione della scadenza»).
(3)
Il 19 gennaio 2010, in seguito a una terza inchiesta di riesame in previsione della scadenza, i dazi antidumping sulle importazioni di etanolamina originaria degli USA sono stati prorogati per altri due anni con il regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010 del Consiglio (5) («regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza»).
(4)
Il 9 aprile 2010 la società Dow Chemical ha presentato un ricorso diretto all’annullamento parziale del regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010.
(5)
Il 12 marzo 2011 la Commissione europea («Commissione») ha pubblicato un avviso di imminente scadenza nella Gazzetta ufficiale (6).
(6)
In seguito a una richiesta presentata da BASF AG, Ineos Europe AG e Sasol Germany GmbH («industria dell’Unione»), il 21 gennaio 2012 la Commissione ha aperto un riesame in previsione della scadenza («quarto riesame in previsione della scadenza») (7).
(7)
L’11 aprile 2012 (8) è stato avviato un riesame intermedio parziale limitato al dumping per quanto riguarda Dow Chemical Company.
(8)
In seguito al ricorso (9) depositato il 9 aprile 2010, il Tribunale ha annullato, con sentenza dell’8 maggio 2012 nella causa T-158/10 (10) («sentenza»),il regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza nelle sue parti riguardanti Dow Chemical.
1.2. Riapertura parziale
(9)
A seguito della sentenza, è stato pubblicato un avviso (11) sulla riapertura parziale della terza inchiesta di riesame in previsione della scadenza riguardante le importazioni di etanolamina originaria degli USA. La riapertura era limitata all’esecuzione della sentenza in merito alla determinazione della probabilità di persistenza o di reiterazione del dumping durante il periodo dell’inchiesta di riesame («PIR») e della capacità di produzione inutilizzata di etanolamina negli USA.
(10)
Nel suddetto avviso si informavano le parti del fatto che, tenuto conto della sentenza, le importazioni nell’Unione europea di etanolamina fabbricata da Dow Chemical non erano più soggette ai dazi antidumping istituiti dal regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza e che si doveva procedere al rimborso o allo sgravio dei dazi antidumping definitivi versati a norma di tale regolamento sulle importazioni di etanolamina, nel rispetto della regolamentazione doganale applicabile.
(11)
La Commissione ha ufficialmente informato della riapertura parziale dell’inchiesta i produttori esportatori, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati, nonché l’industria dell’Unione. Alle parti interessate è stata data la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso.
(12)
Tutte le parti che ne hanno fatto richiesta entro tale termine dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione hanno avuto l’opportunità di essere sentite.
(13)
Sono state ricevute osservazioni da due produttori esportatori, tre produttori dell’Unione e un utilizzatore del prodotto in esame.
2. ESECUZIONE DELLA SENTENZA
2.1. Osservazione preliminare
(14)
Si ricorda che il motivo dell’annullamento del regolamento impugnato era la constatazione del Tribunale secondo la quale il regolamento del terzo riesame in vista della scadenza conteneva due errori di valutazione: i) aver ritenuto che il dumping persistesse durante il PIR e quindi, in base a tale dato, aver considerato probabile il futuro persistere del dumping; ii) aver valutato pari a 60 000 tonnellate la capacità di produzione inutilizzata di etanolamina negli Stati Uniti.
2.2. Osservazioni delle parti interessate
(15)
L’industria dell’Unione ha riconosciuto che la sentenza metteva in discussione le metodologie impiegate dalle istituzioni per quantificare la capacità di produzione inutilizzata negli USA. Tuttavia l’industria dell’Unione ha mantenuto la sua posizione sostendendo che, basando la capacità di produzione effettiva sul 90 % della capacità nominale totale, come avevano fatto le istituzioni, si ottiene un risultato estremamente conservativo, dato che per le imprese è comune e accettato il fatto di eccedere la capacità nominale totale. Basandosi su dati di mercato pubblicati, presumibilmente provenienti da PCI Xylenes & Polyesters («PCI»), l’industria dell’Unione ha concluso che vi era effettivamente una capacità inutilizzata nel 2008 e negli anni successivi.
(16)
Inoltre l’industria dell’Unione ha ritenuto che le condizioni di mercato non fossero cambiate sostanzialmente dopo la pubblicazione del regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza e ha citato varie ragioni a sostegno della probabilità di reiterazione del dumping. Tra tali ragioni l’industria dell’Unione ha menzionato il fatto che, dopo il PIR, la capacità di produzione degli USA ha continuato a essere superiore alla domanda interna; le sostanziali espansioni della capacità di produzione nei paesi terzi dopo il 2009, che avrebbero reso i mercati di esportazione degli USA sempre più autosufficienti; l’esistenza di misure antidumping istituite o di prossima istituzione nei paesi terzi; l’aumento della capacità di produzione di MEG (glicole monoetilenico) dal 2009 in poi; e la proposta, negli USA, di includere talune etanolamine nell’elenco dei prodotti ad effetti potenzialmente nocivi per la salute, che potrebbe avere un impatto sul consumo interno.
(17)
Dow Chemical ha espresso dubbi in merito alla legittimità della riapertura dell’inchiesta affermando che il regolamento di base non contempla disposizioni specifiche che la consentano. Il suddetto produttore esportatore ha inoltre sostenuto che la riapertura sarebbe in contrasto con il termine di quindici mesi previsto dall’articolo 11, paragrafo 5, del regolamento di base per il completamento delle inchieste di riesame.
(18)
Secondo Dow Chemical la sentenza non richiederebbe misure di esecuzione e la Commissione non potrebbe porre rimedio dal punto di vista legale agli aspetti del regolamento impugnato, dato che ognuno dei motivi sostanziali che hanno determinato l’adozione del regolamento è stato o annullato dal Tribunale o impugnato. Dow Chemical ritiene quindi che l’unico modo legale di porre rimedio a tali aspetti del regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza consista nell’abrogare le misure esistenti.
(19)
Un utilizzatore dell’Unione, Stepan Europe («Stepan») ha osservato che l’unica conseguenza giuridica possibile della sentenza consisteva nella revoca delle misure istituite con il regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza, dato che tali misure erano state istituite sulla base di un’analisi errata. Opinioni simili sono state espresse dal produttore esportatore Huntsman Petrochemical Corporation LLC («Huntsman»). Infatti, Stepan e Huntsman hanno affermato che, secondo il Tribunale, durante il PIR il margine di dumping a livello nazionale era negativo e che pertanto non si poteva provare la persistenza del dumping. Secondo Stepan le istituzioni avrebbero quindi dovuto esaminare se esisteva la probabilità di reiterazione del dumping, ma il regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza non interviene in proposito.
(20)
Inoltre Stepan ha sottolineato che, se il concetto di persistenza del dumping venisse interpretato in relazione a una singola società, le istituzioni avrebbero dovuto concludere che per Dow Chemical non sussisteva il persistere del dumping, in quanto, secondo il Tribunale, tale società rappresentava oltre l’85 % di tutte le importazioni dagli USA; in base a questo dato le istituzioni avrebbero dovuto verificare se vi fosse la probabilità di reiterazione del dumping da parte di Dow Chemical. Per quanto riguarda gli altri esportatori, la presenza del dumping era invece stata accertata e quindi le istituzioni avrebbero dovuto stabilire se vi fosse la probabilità di persistenza del dumping. L’analisi della probabilità di persistenza del dumping era basata prevalentemente, secondo Stepan, su una capacità inutilizzata a livello nazionale negli USA pari a 60 000 tonnellate. Viste le conclusioni del Tribunale secondo le quali le istituzioni avevano valutato erroneamente la capacità inutilizzata negli USA e dato che, secondo Stepan, la capacità inutilizzata si avvicinava piuttosto a un massimo di 8 000 tonnellate, non era più possibile sostenere che per gli altri esportatori sussistesse la probabilità di persistenza del dumping. Le istituzioni avrebbero dovuto anche esaminare e stabilire la probabilità di reiterazione del dumping.
(21)
Anche l’analisi di Huntsman si basa sul presupposto, confermato dalla sentenza, che durante il PIR negli USA non vi era capacità inutilizzata e che era quindi improbabile che maggiori quantitativi di etanolamina sarebbero stati esportati nell’Unione su tale base. Secondo Huntsman era pertanto inutile esaminare altri fattori, quali l’impatto delle misure di difesa commerciale sui paesi terzi, il possibile andamento della domanda negli USA e su altri mercati o la pressione al ribasso dei prezzi. Inoltre Huntsman ha affermato che, alla luce delle conclusioni del Tribunale in merito all’assenza di capacità inutilizzata negli USA durante il PIR, la Commissione non poteva più riesaminare la probabilità di reiterazione del dumping e del pregiudizio, né concludere nel quadro della riapertura parziale che esistesse la probabilità di reiterazione del dumping pregiudizievole. Se tuttavia la Commissione fosse in grado di riesaminare la probabilità di reiterazione del dumping e del pregiudizio, secondo Huntsman non vi sarebbero prove atte a dimostrare che sarebbero rispettate le prescrizioni dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. Per quanto riguarda la probabilità di reiterazione del dumping Huntsman ha sostenuto che, basandosi sulla conclusione secondo la quale, durante il PIR, Dow Chemical, di gran lunga il maggiore esportatore, non aveva praticato dumping, non esisteva probabilità di reiterazione del dumping a livello nazionale dopo il PIR in caso di revoca delle misure antidumping.
(22)
Secondo Huntsman la reiterazione del pregiudizio sarebbe improbabile vista l’assenza di capacità di produzione inutilizzata, che lascia pochissimo spazio a eventuali incrementi delle esportazioni verso l’Unione dopo il PIR. Huntsman ha sostenuto che tale conclusione è comprovata dal fatto che, secondo la relazione di SRI, (12) la crescita prevista dei consumi negli USA non differisce sostanzialmente da quella sugli altri mercati.
(23)
Huntsman ha affermato che, se l’industria dell’Unione avesse subito pregiudizio, la causa risiederebbe negli effetti della crisi economica e non nelle importazioni dagli USA. L’inasprimento dell’impatto negativo della crisi dovuto alle importazioni non consente di concludere che esista la probabilità di reiterazione del pregiudizio a causa delle suddette importazioni.
2.3. Analisi delle osservazioni
(24)
Per quanto riguarda la supposta illegittimità della riapertura (considerando 17 e 18), si rammenta che nella causa C-458/98 P («sentenza IPS») la Corte ha riconosciuto che, in casi in cui un procedimento consista in più fasi amministrative, l’annullamento di una di queste fasi non annulla il procedimento nel suo complesso. Il procedimento antidumping è un esempio di procedimento comprendente più fasi. Di conseguenza, l’annullamento del regolamento di modifica per quanto riguarda una parte non implica l’annullamento dell’intero procedimento precedente l’adozione di tale regolamento (13). Inoltre, ai sensi dell’articolo 266 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (TFUE), le istituzioni dell’Unione sono tenute a dare esecuzione alla sentenza. Alla luce di quanto detto, l’affermazione che non esista una base giuridica per la riapertura parziale di un’inchiesta di riesame è stata ritenuta ingiustificata.
(25)
Altrettanto vale per l’affermazione che introdurre scadenze per la conclusione delle inchieste antidumping impedisce alla Commissione di estendere l’inchiesta oltre il termine previsto di quindici mesi (considerando 17 precedente). Questo termine è da considerarsi non pertinente all’esecuzione di una sentenza della Corte. Esso si riferisce infatti soltanto all’ultimazione dell’inchiesta iniziale di riesame, dalla data d’apertura dell’inchiesta alla data dell’azione finale, e non riguarda le misure ulteriori che possono eventualmente essere prese, ad esempio a seguito di un controllo giurisdizionale. Se venisse accolta tale affermazione per le istituzioni non sarebbe più possibile tenere conto delle conclusioni del Tribunale (come prescrive l’articolo 266 TFUE). Di fatto, le sentenze del Tribunale pervengono sempre dopo la scadenza del termine per l’inchiesta. Va notato inoltre che qualsiasi altra interpretazione significherebbe che, ad esempio, un’azione legale condotta con successo da una parte sarebbe senza effetto pratico per tale parte se la scadenza del termine di chiusura dell’inchiesta iniziale non permettesse di dare esecuzione a una sentenza del Tribunale. Ciò sarebbe contrario al principio secondo cui tutte le parti hanno il diritto a un effettivo controllo giurisdizionale.
(26)
Per quanto riguarda l’affermazione che la Commissione non sarebbe in grado di porre rimedio, dal punto di vista legale, agli errori di valutazione individuati nel regolamento impugnato e che l’unico modo di eseguire la sentenza consiste nell’abrogare le misure esistenti (considerando 18 precedente), va osservato quanto segue. Il Tribunale ha già stabilito che l’annullamento di un regolamento implica anche la possibilità di porre rimedio agli aspetti del regolamento di modifica che ne hanno determinato l’annullamento, lasciando immutate le parti non impugnate, che non sono oggetto della sentenza, come sostenuto nella sentenza IPS. Le istituzioni sono quindi tenute a rispettare non solo il dispositivo della sentenza, ma anche la motivazione da cui quest’ultima discende e che ne costituisce il sostegno necessario, nel senso che è indispensabile per determinare il senso esatto di quanto è stato dichiarato nel dispositivo (14). Il procedimento diretto a sostituire la misura illegittima può così essere ricominciato (15). Di conseguenza, anche questo punto è ritenuto ingiustificato.
(27)
Il Tribunale, come già osservato da Stepan e Huntsman (cfr. considerando 19), ha constatato che, durante l’inchiesta che ha portato all’adozione del regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza, le istituzioni non potevano giungere alla conclusione che il dumping era continuato durante il PIR, né che vi fosse la probabilità di persistenza del dumping. L’ampia maggioranza delle importazioni dagli USA, che come osservato dal Tribunale per oltre l’85 % provenivano da Dow Chemical, erano entrate nell’Unione a prezzi non di dumping. Inoltre la situazione avrebbe dovuto far concludere che il margine medio ponderato per le importazioni del prodotto in questione originario degli USA era negativo. Il Tribunale ha concluso che le istituzioni avevano quindi l’obbligo di provare la probabilità di reiterazione del dumping (16).
(28)
L’analisi della probabilità di reiterazione del dumping è in tal caso, come riconosciuto esplicitamente o implicitamente da tutte le parti interessate, connessa al calcolo della capacità di produzione inutilizzata negli USA. Talune parti interessate sostengono che il Tribunale ha confermato che durante il PIR non vi era significativa capacità di produzione inutilizzata negli USA. Secondo il Tribunale la metodologia di calcolo con cui era stato ottenuto il risultato di 60 000 tonnellate di capacità di produzione inutilizzata di etanolamina durante il PIR era poco chiara e il risultato di 60 000 tonnellate era in contrasto con le prove sulle quali ci si era basati nel caso in questione (17).
(29)
Come indicato nel considerando 15, l’industria dell’Unione ha osservato che, secondo i dati del PCI, nel 2008 vi sarebbe stata a livello nazionale una capacità inutilizzata superiore a 60 000 tonnellate. Si osserva tuttavia che, nel calcolo presentato dall’industria dell’Unione, era stata utilizzata la capacità di produzione totale degli USA, senza adeguarla riducendola al 90 %.
(30)
Per quanto riguarda le affermazioni relative al calcolo della capacità inutilizzata durante il PIR, si rammenta che due produttori esportatori hanno collaborato alla terza inchiesta di riesame in previsione della scadenza. Da tale inchiesta è risultato che INEOS Oxide LLC («INEOS») non aveva capacità inutilizzate durante il PIR, mentre Dow Chemical ne aveva. Dalle informazioni verificate risulta che Dow Chemical non ha fatto ricorso alla sua capacità inutilizzata per effettuare esportazioni a basso prezzo durante il PIR, pur avendo potuto farlo visti i bassi livelli delle misure se espresse in equivalente ad valorem.
(31)
Inoltre le società che hanno collaborato, Dow Chemical e INEOS, durante il PIR hanno effettuato insieme il 91,6 % delle esportazioni dagli USA verso l’Unione. Le esportazioni complessive di Dow Chemical e INEOS ammontavano a 30 000-35 000 tonnellate; le esportazioni delle società che non hanno collaborato non hanno superato le 3 000-4 000 tonnellate. Il margine di dumping a livello nazionale durante il PIR era molto modesto e le importazioni dalle società che non hanno collaborato hanno rappresentato meno dell’1 % del mercato dell’Unione. Per motivi di riservatezza le cifre di cui sopra sono indicate in forma di fasce numeriche oppure sono inesatte.
(32)
Come indicato nel considerando 16, l’industria dell’Unione ha fatto riferimento a vari fattori in base ai quali, a suo avviso, dopo il 2008 era ancora probabile la reiterazione del dumping. Tuttavia le condizioni di mercato non sono cambiate sostanzialmente dopo la pubblicazione del regolamento del terzo riesame in previsione della scadenza. Tali circostanze sono riconosciute anche dall’industria dell’Unione. Occorre tuttavia osservare che, come indicato nei considerando 30 e 31, visto il basso livello delle misure, l’assenza di capacità inutilizzata di INEOS e l’assenza di dumping da parte di Dow Chemical, non vi sono segnali del fatto che l’abrogazione delle misure possa modificare la situazione.
(33)
Un produttore esportatore ha osservato che il terzo riesame in previsione della scadenza non avrebbe dovuto concludersi con l’istituzione di misure tramite il regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010. Il produttore esportatore ha chiesto l’abrogazione delle misure con effetto retroattivo affinché tutti i dazi versati dall’entrata in vigore del regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010 siano rimborsati a tutti gli importatori che li hanno debitamente corrisposti.
(34)
Tale richiesta è respinta in quanto anche produttori esportatori diversi da Dow Chemical potrebbero aver presentato ricorso diretto all’annullamento del regolamento, che è stato annullato solo per le parti riguardanti il ricorrente, Dow Chemical. Di conseguenza, secondo il principio della certezza del diritto e secondo la giurisprudenza del Tribunale (18), il regolamento è diventato definitivo per quanto riguarda gli altri produttori esportatori.
2.4. Conclusione
(35)
Tenendo conto delle osservazioni delle parti e della loro analisi, si è concluso che l’esecuzione della sentenza implica che, durante l’inchiesta che ha determinato l’adozione del regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010, le istituzioni non hanno potuto concludere che il dumping fosse continuato durante il PIR, né che vi fosse la probabilità di persistenza del dumping. Inoltre le istituzioni avrebbero anche dovuto concludere che non sussisteva la probabilità di reiterazione del dumping.
(36)
Sulla base di quanto finora illustrato, il dazio antidumping sull’etanolamina non avrebbe dovuto essere istituito nuovamente. Per quanto concerne Dow Chemical, va ricordato che la sentenza del Tribunale nella causa T-158/10 ha già annullato il regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010 per le parti che riguardano tale società. Di conseguenza, per motivi di chiarezza, è opportuno sottolineare che, per quanto riguarda le importazioni di etanolamina proveniente da Dow Chemical, i dazi antidumping non sono più in vigore a partire dalla data di entrata in vigore del regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010 (del 23 gennaio 2010).
3. QUARTO RIESAME IN PREVISIONE DELLA SCADENZA
(37)
In considerazione di quanto illustrato finora, in particolare del considerando 35, si ritiene che il quarto riesame in previsione della scadenza debba essere chiuso senza istituire dazi. Per quanto riguarda Dow Chemical, il quarto riesame in previsione della scadenza è stato privato del suo obiettivo dalla sentenza e non esiste base giuridica per la riscossione di dazi antidumping sulle importazioni da Dow Chemical a partire dal 23 gennaio 2010.
4. RIESAME INTERMEDIO PARZIALE
(38)
Tenendo conto delle conclusioni riassunte nel precedente considerando 35, si ritiene che il riesame debba essere concluso, dato che viene a mancare la base su cui si fondano le misure, ovvero la conclusione relativa alla probabilità di persistenza o di reiterazione del dumping pregiudizievole.
5. OSSERVAZIONI RICEVUTE
(39)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare l’abrogazione delle misure esistenti. Era stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni relative a tale comunicazione. Le loro osservazioni sono state tenute debitamente in conto, ma nessuna era tale da modificare le conclusioni.
6. CONCLUSIONI
(40)
Da quanto finora esposto risulta che l’inchiesta di riapertura parziale deve essere chiusa e che le misure antidumping sulle importazioni di etanolamina originaria degli USA devono essere abrogate, Per quanto riguarda le importazioni di etanolamina da Dow Chemical, poiché il regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010 è già stato annullato nelle sue parti concernenti tale società, le misure non sono più in vigore dalla data di entrata in vigore del regolamento di esecuzione (UE) n. 54/2010 (23 gennaio 2010).
(41)
Anche la quarta inchiesta in previsione della scadenza riguardante i dazi antidumping in vigore sulle importazioni di etanolamina originaria degli USA deve essere chiusa senza istituire nuovamente dazi. Per quanto riguarda Dow Chemical, tale riesame in previsione della scadenza è stato privato del suo obiettivo.
(42)
Il riesame intermedio parziale limitato all’analisi del dumping deve essere chiuso in quanto sono state abrogate le misure in vigore,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. La riapertura parziale dell’inchiesta antidumping riguardante le importazioni di etanolamina di cui ai codici NC ex 2922 11 00 (monoetanolamina) (codice TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamina) (codice TARIC 2922120010) e 2922 13 10 (trietanolamina), originaria degli Stati Uniti d’America, è chiusa senza che siano nuovamente istituiti dazi e le misure sono abrogate.
2. Per quanto concerne le importazioni da Dow Chemical, dal 23 gennaio 2010 non esiste base giuridica per la riscossione di dazi antidumping sulle importazioni da tale società.
Articolo 2
L’inchiesta di riesame in previsione della scadenza nell’ambito dell’inchiesta antidumping riguardante le importazioni da tutti i produttori esportatori di etanolamina di cui ai codici NC ex 2922 11 00 (monoetanolamina) (codice TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamina) (codice TARIC 2922120010) e 2922 13 10 (trietanolamina), originaria degli Stati Uniti d’America, aperta il 21 gennaio 2012, è chiusa senza che siano nuovamente istituite misure. Per quanto riguarda le importazioni da Dow Chemical, tale riesame in previsione della scadenza è stato privato del suo obiettivo.
Articolo 3
Il riesame intermedio parziale limitato all’analisi del dumping riguardante le importazioni da Dow Chemical di etanolamina di cui ai codici NC ex 2922 11 00 (monoetanolamina) (codice TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamina) (codice TARIC 2922120010) e 2922 13 10 (trietanolamina), originaria degli Stati Uniti d’America, è chiuso.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in tutti gli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 21 marzo 2013