ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/529
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2004/3 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2015/1)
Rada guvernérů Evropské centrální banky,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.3 tohoto statutu,
s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada nařízení (EU) č. 1024/2013 (2), které svěřuje Evropské centrální bance (ECB) zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, s cílem přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu s plným ohledem na jednotu a integritu vnitřního trhu a řádnou péči o tuto jednotu a integritu. Tyto zvláštní úkoly přistupují k úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB), danému čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému.
(2)
Rozhodnutí ECB/2004/3 (3) bylo pozměněno rozhodnutím ECB/2011/6 (4) s cílem zajistit ochranu veřejného zájmu, co se týče stability finančního systému v Unii a v členských státech, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům vypracovaným nebo uchovávaných ECB, které se týkají jejích činností, politik nebo rozhodnutí v oblasti finanční stability, včetně dokumentů týkajících se poskytování podpory ze strany ECB Evropské radě pro systémová rizika.
(3)
Při plnění zvláštních úkolů uvedených v prvním bodě odůvodnění bude ECB také vypracovávat a uchovávat dokumenty týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. Takové dokumenty budou považovány za dokumenty ECB ve smyslu rozhodnutí ECB/2004/3.
(4)
Je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o politiku Unie či členských států v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v souvislosti s žádostmi veřejnosti o přístup k dokumentům ECB. Také je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o účel dohledových kontrol.
(5)
V souladu s čl. 23.1 jednacího řádu Evropské centrální banky, přijatého rozhodnutím ECB/2004/2, jsou jednání rozhodovacích orgánů ECB a všech výborů či skupin jimi zřízených, jakož i jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur důvěrná, pokud Rada guvernérů nezmocní prezidenta ECB, aby výsledky jejich jednání zveřejnil. Před tím, než učiní takové rozhodnutí ohledně jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur, konzultuje prezident předsedu Rady dohledu.
(6)
Příslušné unijní právo, zejména nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), se vztahuje jak na zveřejňování, tak na důvěrnost informací uchovávaných příslušnými orgány při výkonu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi.
(7)
Vývoj ekonomik členských států a finančních trhů a jeho dopad na provádění měnové politiky ECB a/nebo na stabilitu finančního systému v Unii nebo v členských státech zvýšil potřebu vzájemné součinnosti mezi ECB a orgány členských států a mezi ECB a Evropskými a mezinárodními institucemi či orgány. Ukázalo se, že je zcela zásadní, aby ECB mohla Evropským orgánům i orgánům členských států předávat relevantní a objektivní informace, a tak co nejefektivněji sloužila veřejnému zájmu při plnění svého mandátu. To by znamenalo, že musí být umožněna také účinná neformální a důvěrná komunikace, která by neměla být narušena možností jejího zveřejnění.
(8)
Konkrétně je ECB povinna postupovat v součinnosti s vnitrostátními orgány a subjekty, orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i s příslušnými orgány dohledu a správními orgány třetích zemí ve vztahu k: a) úkolu ESCB podporovat obecné hospodářské politiky Unie podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy; b) úkolu ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy; a c) úkolům, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013. Podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 mají ECB i příslušné vnitrostátní orgány konkrétně povinnost v dobré víře spolupracovat a povinnost vyměňovat si informace. ECB spolupracuje také na mezinárodní úrovni, pokud jde o úkoly ESCB. Pro účinnou spolupráci ECB je nezbytné vytvořit a zachovat prostor ke svobodné a konstruktivní výměně názorů a informací mezi výše zmíněnými orgány, institucemi a jinými subjekty. Na tomto základě by ECB měla být oprávněna chránit dokumenty, které jsou vyměňovány v rámci její spolupráce s národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány, vnitrostátními pověřenými orgány a jinými příslušnými orgány a subjekty.
(9)
Kromě toho je při plnění úkolu ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů důležité chránit ty dokumenty, jejichž zveřejnění by vedlo k porušení veřejného zájmu, pokud jde o spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.
(10)
Rozhodnutí ECB/2004/3 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny
Rozhodnutí ECB/2004/3 se mění takto:
1.
V článku 3 se doplňují tyto nové definice:
„c)
‚vnitrostátní příslušný orgán‘ a ‚vnitrostátní pověřený orgán‘ mají význam uvedený v nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (7);
d)
„jinými příslušnými orgány a subjekty“ rozumí příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie, příslušné mezinárodní organizace, příslušné orgány dohledu a správní orgány třetích zemí.
;
2.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se první odrážka nahrazuje tímto:
-
„důvěrnost zasedání rozhodovacích orgánů ECB, Rady dohledu či jiných orgánů zřízených podle nařízení Rady (EU) č. 1024/3013,“
;
3.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se doplňují tyto nové odrážky:
-
„politiku Unie nebo členských států, která se vztahuje k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a jinými finančními institucemi,
-
účel dohledových kontrol,
-
spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.“
;
4.
Čl. 4 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Přístup k dokumentu, který ECB vypracovala nebo obdržela pro účely vnitřního použití v rámci jednání a předběžných konzultací uvnitř ECB nebo pro účely výměny názorů mezi ECB a národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány či vnitrostátními pověřenými orgány, se odepře i po přijetí rozhodnutí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
Přístup k dokumentům odrážejícím výměnu názorů mezi ECB a jinými příslušnými orgány a subjekty se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění takového dokumentu vážně ohrozilo účinnost plnění úkolů ECB, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.“
;
5.
V čl. 7 odst. 1 se odkaz na „generálního ředitele pro sekretariát a jazykové služby“ nahrazuje odkazem na „generálního ředitele pro sekretariát“.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. ledna 2015.
DECISIONE (UE) 2015/529 DELLA BANCA CENTRALE EUROPEA
del 21 gennaio 2015
che modifica la decisione BCE/2004/3 relativa all'accesso del pubblico ai documenti della Banca centrale europea (BCE/2015/1)
Il Consiglio direttivo della Banca centrale europea,
visto lo Statuto del Sistema europeo di banche centrali e della Banca centrale europea, in particolare l'articolo 12.3,
vista la decisione BCE/2004/2, del 19 febbraio 2004, che adotta il regolamento interno della Banca centrale europea (1), in particolare l'articolo 23,
Considerando quanto segue:
(1)
Sulla base dell'articolo 127, paragrafo 6, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea, il Consiglio ha adottato il regolamento (UE) n. 1024/2013 (2) che attribuisce alla Banca Centrale europea compiti specifici in merito alle politiche in materia di vigilanza prudenziale degli enti creditizi, allo scopo di contribuire alla sicurezza e alla solidità degli enti creditizi e alla stabilità del sistema finanziario all'interno dell'Unione e di ciascuno Stato membro, con pieno riguardo e dovere di diligenza riguardo all'unità e all'integrità del mercato interno. Tali specifici compiti si aggiungono al compito del Sistema europeo di banche centrali (SEBC), ai sensi dell'articolo 127, paragrafo 5, del trattato, di contribuire ad una buona conduzione delle politiche perseguite dalle competenti autorità per quanto riguarda la vigilanza prudenziale degli enti creditizi e la stabilità del sistema finanziario.
(2)
La decisione BCE/2004/3 (3) è stata modificata dalla decisione BCE/2011/6 (4) al fine di assicurare la tutela dell'interesse pubblico in ordine alla stabilità del sistema finanziario dell'Unione e degli Stati membri, rispetto alle richieste di accesso a documenti della BCE, relativi ad attività e politiche o decisioni della stessa, elaborati o detenuti dalla BCE in materia di stabilità finanziaria, inclusi quelli relativi al sostegno da parte della BCE medesima al Comitato europeo per il rischio sistemico.
(3)
Nello svolgimento degli specifici compiti richiamati nel primo considerando, la BCE elaborerà o deterrà anche documenti relativi alla vigilanza prudenziale degli enti creditizi. Tali documenti saranno considerati documenti della BCE ai sensi della decisione BCE/2004/3.
(4)
È necessario garantire la tutela dell'interesse pubblico per quanto riguarda le politiche dell'Unione o di uno Stato membro relative alla vigilanza prudenziale degli enti creditizi nel contesto delle richieste di accesso del pubblico ai documenti della BCE. È altresì necessario garantire la tutela dell'interesse pubblico per quanto riguarda la finalità delle ispezioni di vigilanza.
(5)
In conformità all'articolo 23.1 del regolamento interno della Banca centrale europea, adottato con Decisione BCE/2004/2, i lavori degli organi decisionali della BCE o di ogni altro comitato o gruppo da questi costituito, del Consiglio di vigilanza, del suo Comitato direttivo o di ogni sua altra sottostruttura di natura provvisoria sono riservati, a meno che il Consiglio direttivo non autorizzi il presidente della BCE a rendere pubblico il risultato delle loro delibere. Il presidente consulta il presidente del Consiglio di vigilanza prima di assumere decisioni relative ai lavori del Consiglio di vigilanza, del suo Comitato direttivo e delle sue sottostrutture di natura temporanea.
(6)
Il diritto dell'Unione applicabile è rilevante sia per la divulgazione che per la riservatezza delle informazioni detenute dalle autorità competenti nell'esercizio della vigilanza prudenziale degli enti creditizi, in particolare il regolamento (UE) n. 575/2013 del parlamento europeo e del Consiglio (5) e la direttiva 2013/36/UE del Parlamento europeo e del Consiglio (6).
(7)
L'evoluzione delle economie degli Stati membri e dei mercati finanziari, e il loro impatto sulla conduzione della politica monetaria della BCE, e/o sulla stabilità del sistema finanziario dell'Unione o di uno Stato membro, hanno accresciuto la necessità di interazione tra la BCE e le autorità degli Stati membri, e tra la BCE e le istituzioni o gli organi europei e internazionali. Si è dimostrato di importanza cruciale per la BCE l'essere in condizione di veicolare messaggi schietti e pertinenti alle autorità europee e degli Stati membri, in modo da servire nella maniera più efficace possibile l'interesse pubblico nell'adempimento del proprio mandato. Ciò potrebbe richiedere che sia altresì possibile una efficace comunicazione informale e riservata, che non dovrebbe essere compromessa dalla prospettiva di una divulgazione.
(8)
Più specificamente, la BCE deve interagire con autorità e organi nazionali, con istituzioni, organi e organismi dell'Unione, con le pertinenti organizzazioni internazionali, autorità di vigilanza e amministrazioni di paesi terzi, in relazione a: a) il sostegno del SEBC alle politiche economiche generali nell'Unione in conformità all'articolo 127, paragrafo 1, del trattato; b) il contributo del SEBC alla buona conduzione delle politiche perseguite dalle competenti autorità per quanto riguarda la vigilanza prudenziale degli enti creditizi e la stabilità del sistema finanziario, in conformità all'articolo 127, paragrafo 5, del trattato; e c) i compiti conferiti alla BCE dal regolamento (UE) n. 1024/2013. In particolare, ai sensi dell'articolo 6, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 1024/2013, sia la BCE che le autorità nazionali competenti hanno il dovere di cooperare in buona fede e l'obbligo di scambiarsi informazioni. La BCE coopera anche a livello internazionale per quanto riguarda i compiti del SEBC. Affinché la BCE possa cooperare efficacemente, è essenziale apprestare e preservare uno spazio di riflessione per uno scambio di opinioni e di informazioni libero e costruttivo tra le autorità, le istituzioni e gli altri organismi sopra richiamati. Su tale base, dovrebbe essere consentito alla BCE di proteggere i documenti scambiati nell'ambito della propria cooperazione con le banche centrali nazionali, le autorità nazionali competenti, le autorità nazionali designate e le altre autorità e gli organi pertinenti.
(9)
In aggiunta, nello svolgimento del compito del SEBC di promuovere il regolare funzionamento dei sistemi di pagamento, è importante proteggere documenti la cui divulgazione comprometterebbe l'interesse pubblico per quanto riguarda la solidità e la sicurezza delle infrastrutture del mercato finanziario, degli schemi di pagamento o dei prestatori di servizi di pagamento.
(10)
Pertanto, è opportuno modificare la decisione BCE/2004/3 di conseguenza,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Modifiche
La decisione BCE/2004/3 è modificata come segue:
1)
all'articolo 3 sono aggiunte le seguenti definizioni:
«c)
“autorità nazionale competente (ANC)” e “autorità nazionale designata (AND)”, le autorità nazionali così definite dal regolamento (UE) n. 1024/2013 del Consiglio (7);
d)
“altre autorità e organi pertinenti”, le autorità e gli organi nazionali pertinenti, le istituzioni, organi e organismi dell'Unione, le pertinenti organizzazioni internazionali, autorità di vigilanza e amministrazioni di paesi terzi.
;
2)
all'articolo 4, paragrafo 1, lettera a), il primo trattino è sostituito dal seguente:
-
«alla riservatezza delle riunioni degli organi decisionali della BCE, del Consiglio di vigilanza o di altri organi istituiti ai sensi del regolamento (UE) n. 1024/2013»
;
3)
all'articolo 4, paragrafo 1, lettera a), sono aggiunti i seguenti trattini:
-
«alla politica dell'Unione o di uno Stato membro relativa alla vigilanza prudenziale degli enti creditizi e delle altre istituzioni finanziarie,
-
la finalità delle ispezioni di vigilanza,
-
la solidità e la sicurezza delle infrastrutture del mercato finanziario, degli schemi di pagamento o dei prestatori di servizi di pagamento.»
;
4)
l'articolo 4, paragrafo 3, è sostituito dal seguente:
«3. L'accesso a un documento elaborato o ricevuto dalla BCE per uso interno, come parte di deliberazioni e consultazioni preliminari in seno alla BCE stessa, o per scambi di opinioni tra la BCE e le BCN, le ANC o le AND, viene rifiutato anche una volta adottata la decisione, a meno che vi sia un interesse pubblico prevalente alla divulgazione.
L'accesso a documenti che contengono gli scambi di opinioni tra la BCE e altre autorità e organi pertinenti viene rifiutato anche una volta adottata la decisione, qualora la divulgazione del documento arrechi un serio pregiudizio all'efficace svolgimento dei propri compiti da parte della BCE, a meno che vi sia un interesse pubblico prevalente alla divulgazione.»
;
5)
all'articolo 7, paragrafo 1, il riferimento al «Direttore generale del segretariato e Servizi Linguistici» è sostituito da «Direttore generale del segretariato».
Articolo 2
Entrata in vigore
La presente decisione entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Fatto a Francoforte sul Meno, il 21 gennaio 2015.