ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 24. ledna 2012,
kterým se stanoví, zda Maďarsko přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009
(2012/139/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této Smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), které bylo přijato za účelem urychleného odstranění nadměrných schodků veřejných financí.
(3)
Rozhodnutím 2004/918/ES (2) ze dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek (3).
(4)
Rada dne 5. července 2004 na základě doporučení Komise v souladu čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES doporučila, aby maďarské orgány přijaly opatření ve střednědobém horizontu s cílem snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2008. Rozhodnutím 2005/348/ES (4) ze dne 18. ledna 2005 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(5)
Rada dne 8. března 2005 na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES přijala druhé doporučení, jímž potvrdila rok 2008 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Po podstatném zhoršení rozpočtového výhledu v Maďarsku Rada rozhodnutím 2005/843/ES (5) ze dne 8. listopadu 2005 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko již podruhé nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(6)
Rada proto dne 10. října 2006 přijala v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES třetí doporučení Maďarsku, v němž posunula lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2009. Dne 7. července 2009 došla Rada ve svém doporučení přijatém v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES k závěru, že je možné konstatovat, že maďarské orgány přijaly účinná opatření v reakci na doporučení z října 2006. Na pozadí prudkého propadu v souvislosti s hospodářskou a finanční krizí Rada v témže doporučení vydala revidované znění třetího doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES.
(7)
V doporučení ze dne 7. července 2009 Rada vyzvala maďarské orgány, aby odstranily nadměrný schodek nejpozději do roku 2011. Mimo jiné bylo Maďarsku doporučeno i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2009 zajištěním důsledného provádění schválených a oznámených nápravných opatření s cílem dodržet cílovou hodnotu 3,9 % HDP; ii) od roku 2010 důsledně provádět nezbytná konsolidační opatření vedoucí k dalšímu snižování strukturálního schodku a k zahájení snižování celkového schodku a více při tom využívat strukturální opatření, s cílem zaručit trvalé zlepšování veřejných financí; iii) formulovat a včas přijmout konsolidační opatření nezbytná pro dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2011; iv) v letech 2010 a 2011 zajistit souhrnné fiskální úsilí ve výši alespoň 0,5 % HDP; v) zajistit, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začne přesvědčivě klesat.
(8)
Dne 27. ledna 2010 přijala Komise sdělení určené Radě (6), ve kterém dospěla k závěru, že na základě dostupných informací přijalo Maďarsko účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Komise dospěla ke svému závěru zejména s přihlédnutím ke konsolidačním opatřením ve výši 1,5 % HDP, jejichž cílem je dosáhnout v roce 2009 stanovené hodnoty schodku 3,9 % HDP, ke strukturálním reformám důchodového systému a systému sociálních dávek na podporu dosažení cílové hodnoty schodku 3,8 % HDP v roce 2010 a k pokroku v provádění nového fiskálního rámce, zároveň však Komise upozornila na značná rizika.
(9)
Dne 15. prosince 2011 předložilo Maďarsko Komisi a Radě svou Zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, prosinec 2011 (dále jen „zpráva o pokroku z prosince 2011“). Rovněž na základě této zprávy o pokroku vede aktualizované posouzení opatření učiněných Maďarskem k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 k následujícím závěrům:
a)
v roce 2010 překročil skutečný rozpočtový schodek cílovou hodnotu o 0,4 % HDP, zatímco hospodářský růst byl v roce 2010 silnější, než se předpokládalo v prognóze útvarů Komise z jara 2009, která byla základem pro doporučení Rady ze dne 7. července 2009. V roce 2011 se očekává (ve vládních projekcích i v prognóze útvarů Komise z podzimu 2011), že saldo veřejných financí dosáhne přebytku, ale pouze díky jednorázovým příjmům v hodnotě 9,75 % HDP spojeným s převodem penzijních aktiv ze soukromých důchodových systémů do státního pilíře a příjmům v hodnotě 0,9 % HDP z odvětvových odvodů (z telekomunikací, energetiky, maloobchodu a finančního odvětví). Bez těchto jednorázových opatření by schodek dosáhl zhruba 6 % HDP a výrazně by překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou v článku 1 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě. V oznámení o postupu při nadměrném schodku z podzimu 2011 maďarské orgány předpokládaly přebytek ve výši 3,9 % HDP. V prognóze z podzimu 2011 se očekával o něco nižší přebytek (3,6 % HDP), zejména protože zde bylo zahrnuto převzetí části dluhu společností veřejné dopravy (0,2 % HDP). Na základě nejnovějších informací o jednorázových opatřeních obdržených po datu uzávěrky prognózy z podzimu 2011 může být přebytek dokonce ještě nižší. Strukturální schodek se zhoršil o 1,5 % v roce 2010 a o 1,25 % v roce 2011, v souhrnu tedy o 2,75 % HDP, což je v rozporu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby bylo v průběhu těchto dvou let zajištěno souhrnné fiskální úsilí alespoň ve výši 0,5 % HDP nezbytné k nápravě schodku udržitelným způsobem ve lhůtě stanovené na rok 2011. Toto zhoršení strukturálního salda je odrazem skutečnosti, že daňové škrty v hodnotě více než 2 % HDP nebyly dostatečně kompenzovány strukturálními opatřeními;
b)
v roce 2012 návrh rozpočtu počítá se schodkem 2,5 % HDP v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem z roku 2011. Za účelem dosažení tohoto cíle obsahuje dle vyjádření orgánů návrh rozpočtu několik opatření, celkově ve výši přibližně 4 % HDP, a zároveň vyčleňuje 0,7 % HDP jako mimořádnou rezervu. Naopak prognóza z podzimu 2011 předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek veřejných financí 2,8 % HDP a strukturální schodek se zlepší o 2,4 % HDP. Ve srovnání s návrhem rozpočtu tyto vyšší hodnoty schodku odráží kromě dalších faktorů též o 1 procentní bod nižší projekce hospodářského růstu pro rok 2012, jakož i obezřetnější hodnocení vývoje příjmů a výdajů. Zároveň se v návrhu rozpočtu v souladu s příslušnými právními předpisy předpokládá, že mimořádná rezerva nebude využita. Nicméně hranice schodku 3 % HDP je dodržena pouze s pomocí jednorázových příjmů v hodnotě téměř 0,9 % HDP plynoucích z výše uvedených mimořádných odvětvových odvodů;
c)
podle prognózy z podzimu 2011 a na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik, se očekává, že v roce 2013 se schodek rozpočtu opět zhorší na 3,7 %. To je především způsobeno skutečností, že postupné ukončování mimořádných odvodů v hodnotě přibližně 0,9 % HDP pravděpodobně nebude vyváženo dalšími úsporami plynoucími z programu strukturálních reforem na daný rok;
d)
na základě rozpočtového vývoje od zveřejnění prognózy z podzimu 2011 se projekce schodku veřejných financí v roce 2012 ve výši 2,8 % HDP stále zdá být realistická (nebereme-li v úvahu nedávné zhoršení makroekonomického prostředí). Je to vysvětleno skutečností, že dopad nového konsolidačního balíčku snižujícího schodek o 0,4 % HDP přijatého vládou dne 15. prosince 2011 je obecně vyvážen přijatými změnami návrhu rozpočtu, které schodek zvyšují, jakož i čistými rozpočtovými náklady dohody s bankovním odvětvím uzavřené dne 15. prosince 2011, které dosud nejsou řádně kompenzovány doplňkovými konsolidačními opatřeními;
e)
co se týče roku 2013, pokud se zohlední některá další upřesnění programu strukturálních reforem (související rozhodnutí vlády a parlamentu jsou podrobně popsána v maďarské zprávě o pokroku z prosince 2011), pozitivní výchozí situace z roku 2012 a čisté náklady vyplývající z dohody s bankovním sektorem, mohly by být projekce schodku na rok 2013 obsažené v prognóze z podzimu 2011 sníženy z 3,7 % HDP na 3,25 % HDP, což však stále ještě výrazně překračuje referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Rozdíl mezi tímto aktualizovaným posouzením a oficiální cílovou hodnotou (2,2 % HDP), stanovenou v maďarském konvergenčním programu z dubna 2011, zejména vyplývá ze skutečnosti, že při neexistenci konkrétních kroků nemohla být přibližně polovina programu strukturálních reforem brána v úvahu. Zbývající rozdíl oproti oficiální cílové hodnotě souvisí s projekcí vyšších výdajů zejména v oblasti státních dopravních podniků a údržby silnic a odráží též některé rozdíly v předpokladech růstu. Jsou plánovány další strukturální reformy, které by mohly snížit projekci schodku, nicméně nejsou dosud dostatečně upřesněny;
f)
rizika těchto aktualizovaných střednědobých projekcí ukazují na nepříznivý vývoj. Existují některá pozitivní rizika, zejména pokud by příjmy i v letech 2012 a 2013 nadále překračovaly očekávanou úroveň. Očekává se však, že převáží rizika negativní. Konkrétně se zvýšily úrokové sazby pro všechny doby splatnosti, směnný kurz oslabil a střednědobé hospodářské vyhlídky se od vydání prognózy z podzimu 2011 dne 10. listopadu 2011 zřejmě zhoršily. Pokud by se zohlednily tyto faktory, projekce schodku v obou letech 2012 a 2013 by se dále zvýšily o 0,5 % HDP a výsledný schodek by mírně překročil 3 % HDP v roce 2012 a dosáhl 3,75 % HDP v roce 2013;
g)
podle prognózy z podzimu 2011 se s ohledem na předpokládanou výši schodku a úroveň směnného kurzu očekává, že hrubý veřejný dluh v roce 2011 dočasně poklesne v důsledku převzetí soukromých penzijních aktiv a do roku 2013 se opět zvýší na téměř 77 % HDP. Pokud by se střednědobé rozpočtové projekce aktualizovaly pouze na základě nových opatření přijatých po datu uzávěrky prognózy, předpokládaný poměr dluhu k HDP v roce 2012 by byl téměř beze změny a v roce 2013 by se jen mírně zlepšil. Další možné revize rozpočtových projekcí by však, zejména s ohledem na zvýšené výnosy, směnný kurz HUF/EUR ve výši 311 na konci roku 2011 (což je přibližně o 12 % slabší než technický předpoklad použitý v prognóze z podzimu 2011), jakož i slabší makroekonomické prostředí, vedly k poměru dluhu k HDP ve výši zhruba 80 % v roce 2011, který by se poté ustálil ve výši asi 78,5 % v letech 2012 a 2013, zatímco Rada doporučila, že poměr hrubého dluhu k HDP by se měl začít snižovat.
(10)
Celkovým závěrem je, že třebaže Maďarsko do roku 2011 formálně dodržuje referenční hodnotu 3 % HDP, není to založeno na strukturální a udržitelné nápravě. Rozpočtový přebytek v roce 2011 závisí na značných jednorázových příjmech v objemu více než 10 % HDP a je doprovázen souhrnným strukturálním zhoršením v letech 2010 a 2011 o 2,75 % HDP na rozdíl od doporučeného souhrnného fiskálního zlepšení o 0,5 % HDP. Kromě toho ačkoli maďarské orgány provedou v roce 2012 významná strukturální opatření, která strukturální deficit snižují na 2,6 % HDP, referenční hodnota 3 % HDP je dodržena opět pouze díky jednorázovým opatřením v hodnotě téměř 1 % HDP. Závěrem se v roce 2013 očekává, že schodek (3.25 % HDP) i po zohlednění dodatečných opatření oznámených od vydání prognózy z podzimu 2011 opět překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Vyšší schodek v roce 2013 je především spojen se skutečností, že dočasné jednorázové příjmy budou podle plánu postupně ukončovány, zatímco všechny plánované strukturální reformy nebyly zatím dostatečně upřesněny. Celkově to podporuje závěr, že reakce maďarských orgánů na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 přijaté v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES je nedostatečná,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ve lhůtě stanovené uvedeným doporučením.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 24. ledna 2012.
DECISIÓN DEL CONSEJO
de 24 de enero de 2012
por la que se establece que Hungría no ha tomado medidas eficaces para seguir la recomendación del Consejo de 7 de julio de 2009
(2012/139/UE)
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 126, apartado 8,
Vista la recomendación de la Comisión Europea,
Considerando lo siguiente:
(1)
Con arreglo al artículo 126, apartado 1, del Tratado, los Estados miembros deben evitar déficits públicos excesivos.
(2)
El Pacto de estabilidad y crecimiento tiene por objetivo lograr unas finanzas públicas saneadas como medio de reforzar las condiciones para la estabilidad de precios y para un crecimiento fuerte, sostenible y generador de empleo. El Pacto de estabilidad y crecimiento incluye el Reglamento (CE) no 1467/97 del Consejo, de 7 de julio de 1997, relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo (1), que se adoptó con objeto de fomentar la rápida corrección de los déficits públicos excesivos.
(3)
Mediante su Decisión 2004/918/CE (2), adoptada el 5 de julio de 2004, el Consejo, basándose en una recomendación de la Comisión, constató, de conformidad con el artículo 104, apartado 6, del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea (TCE), la existencia de un déficit excesivo en Hungría (3).
(4)
El 5 de julio de 2004, el Consejo, siguiendo una recomendación de la Comisión, recomendó de conformidad con el artículo 104, apartado 7, del TCE, que las autoridades húngaras tomasen medidas a medio plazo con objeto de situar el déficit por debajo del 3 % del PIB en 2008 a más tardar. Mediante su Decisión 2005/348/CE (4), el 18 de enero de 2005, el Consejo, de conformidad con el artículo 104, apartado 8, del TCE, consideró que Hungría no había tomado medidas eficaces para seguir la recomendación del Consejo.
(5)
El 8 de marzo de 2005, siguiendo una recomendación de la Comisión, el Consejo adoptó una segunda recomendación de conformidad con el artículo 104, apartado 7, del TCE, en la que confirmaba el plazo de 2008 para la corrección del déficit excesivo. Tras un deterioro substancial de las perspectivas presupuestarias de Hungría, mediante su Decisión 2005/843/CE (5), adoptada el 8 de noviembre de 2005, el Consejo estimó que por segunda vez Hungría no había tomado medidas eficaces para seguir las recomendaciones del Consejo.
(6)
Por lo tanto, el 10 de octubre de 2006, por recomendación de la Comisión, el Consejo, ha adoptado una tercera recomendación para Hungría de conformidad con el artículo 104, apartado 7, del TCE, en la que se ampliaba el plazo para la corrección del déficit excesivo hasta 2009. El 7 de julio de 2009, en su recomendación adoptada de conformidad con el artículo 104, apartado 7, del TCE, el Consejo ha estimado que las autoridades húngaras habían tomado medidas eficaces para seguir las recomendaciones de octubre de 2006. En el contexto de la grave recesión provocada por la crisis financiera y financiera, en la misma recomendación, el Consejo formuló una recomendación revisada de la tercera recomendación conforme al artículo 104, apartado 7, del TCE.
(7)
En su recomendación de 7 de julio de 2009, el Consejo instaba a las autoridades húngaras a poner fin a su situación de déficit excesivo a más tardar en 2011. En concreto, recomendó a Hungría: i) limitar el deterioro de su situación presupuestaria en 2009 garantizando una aplicación estricta de las medidas correctoras anunciadas y adoptadas a fin de cumplir el objetivo del 3,9 % del PIB para el déficit, ii) a partir de 2010, aplicar rigurosamente las medidas de saneamiento necesarias para lograr una reducción continua del déficit estructural y una nueva disminución del déficit público, basándose cada vez más en medidas estructurales, y ello a fin de garantizar una mejora duradera de las finanzas públicas, iii) definir y adoptar a su debido tiempo medidas de saneamiento necesarias para lograr la corrección del déficit excesivo en 2011 a más tardar, iv) garantizar un esfuerzo presupuestario acumulado equivalente al 0,5 % del PIB en 2010 y 2011, v) situar el ratio de deuda pública bruta en una firme tendencia decreciente.
(8)
El 27 de enero de 2010, la Comisión adoptó una Comunicación al Consejo en la que, partiendo de la información disponible entonces, indicaba que Hungría había adoptado medidas eficaces en respuesta a las recomendaciones del Consejo de 7 de julio de 2009. La Comisión ha llegado a esta conclusión teniendo en cuenta en particular las medidas de saneamiento del 1,5 % del PIB encaminadas a alcanzar el objetivo de déficit del 3,9 % del PIB para 2009, las reformas estructurales realizadas en el sistema de pensiones y de prestaciones sociales con vistas a alcanzar el objetivo de déficit del 3,8 % del PIB para 2010 y los progresos en la aplicación del nuevo marco presupuestario, pero advertía de la existencia de un gran nivel de incertidumbre en relación con dichas medidas.
(9)
El 15 de diciembre de 2011, Hungría presentó a la Comisión y al Consejo su Informe de diciembre de 2011 sobre las medidas adoptadas en respuesta a la recomendación del Consejo de 7 de julio de 2009 en virtud del artículo 126, apartado 7, del TCE («informe de evolución en el marco del PDE de diciembre de 2011»). Sobre la base especialmente de este informe de evolución, una valoración actualizada de las medidas adoptadas por Hungría para corregir el déficit excesivo en 2011 a más tardar en respuesta a la recomendación del Consejo, lleva a las siguientes conclusiones:
a)
En 2010, el déficit presupuestario registrado rebasó el objetivo en 0,4 puntos porcentuales del PIB, mientras que el crecimiento económico fue superior al contemplado en las previsiones de la primavera de 2009 de los servicios de la Comisión, que habían servido de base para las recomendaciones formuladas por el Consejo el 7 de julio de 2009. Según el Gobierno y las previsiones del otoño de 2011 de los servicios de la Comisión («previsiones del otoño de 2011»), en 2011 las administraciones públicas iban a registrar un superávit, aunque solo gracias a unos ingresos puntuales de 9,75 puntos porcentuales del PIB derivados de la transferencia de activos de pensiones de los regímenes privados de pensiones al régimen público y del 0,9 % del PIB derivados de impuestos sectoriales (telecomunicaciones, energía, comercio minorista y sector financiero). Sin estas medidas puntuales el déficit habría alcanzado aproximadamente el 6 % del PIB, con lo cual habría rebasado claramente el valor de referencia del 3 % del PIB fijado en el artículo 1 del Protocolo (no 12) sobre el procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, anejo al Tratado de la Unión Europea y al Tratado. En su notificación realizada en otoño 2011 en el marco del PDE, las autoridades húngaras preveían un superávit equivalente al 3,9 % del PIB. Según las previsiones del otoño de 2011 se iba a producir un superávit ligeramente inferior (a saber, 3,6 % del PIB), debido sobre todo a que incluían la asunción de una parte de la deuda de las empresas de transporte público (0,2 % del PIB). Partiendo de la información reciente sobre medidas puntuales recibida tras la fecha de referencia de las previsiones del otoño de 2011, el superávit podría ser incluso inferior. En cuanto al déficit estructural, este se deterioró en el 1,5 % en 2010 y en el 1,25 % en 2011 (deterioro acumulado del 2,75 %), lo que era contrario a la recomendación del Consejo de 7 de julio de 2009 que recomendaba garantizar un esfuerzo presupuestario acumulado equivalente como mínimo al 0,5 % del PIB en estos dos años para corregir el déficit de forma sostenible en el plazo de 2011. Este deterioro del saldo estructural refleja el hecho de que unos recortes tributarios que representaban más del 2 % del PIB no fueron suficientemente compensados por medidas estructurales.
b)
En cuanto a 2012, el proyecto de presupuesto establece un objetivo de déficit del 2,5 % del PIB, cifra en consonancia con la actualización de 2011 del programa de convergencia. A fin de alcanzar el objetivo, el proyecto de presupuesto contiene varias medidas, que representan cerca del 4 % del PIB según las autoridades, y prevé una reserva extraordinaria del 0,7 % del PIB. En cambio, según las previsiones del otoño de 2011, en 2012 el déficit de las administraciones públicas alcanzará el 2,8 % del PIB y una mejora del déficit estructural de 2,4 % del PIB. En comparación con el proyecto de presupuesto, esta mayor cifra de déficit refleja, entre otros factores, una previsión de crecimiento económico para 2012 inferior en un punto porcentual y una estimación más prudente de la evolución de los ingresos y gastos. Al mismo tiempo, el proyecto de presupuesto supone, en línea con la legislación pertinente, que no se espera una utilización de la reserva extraordinaria. No obstante, el límite máximo del 3 % del PIB solo se cumpliría gracias a unos ingresos puntuales de cerca del 0,9 % del PIB procedentes de los impuestos extraordinarios mencionados.
c)
Según las previsiones del otoño de 2011, y con la hipótesis habitual de mantenimiento de la política económica, el déficit presupuestario aumentará nuevamente en 2013, hasta el 3,7 %. Ello se debería principalmente a que no se espera que la desaparición gradual de los impuestos extraordinarios, equivalentes aproximadamente al 0,9 % del PIB, quede compensada con los ahorros adicionales que se derivarían del programa de reforma estructural durante el año.
d)
Sobre la base de la evolución presupuestaria observada tras la publicación de las previsiones del otoño de 2011, la previsión de un déficit público del 2,8 % del PIB para 2012 aún parece verosímil (sin tener en cuenta el reciente deterioro de la situación macroeconómica). Ello se explica por el hecho de que el efecto de disminución del déficit (del 0,4 % del PIB) que tendría el nuevo paquete de saneamiento adoptado por el Gobierno el 15 de diciembre de 2011 sería contrarrestado globalmente por las enmiendas al proyecto de presupuesto adoptadas, que aumentarían el déficit, así como por los costes presupuestarios netos del acuerdo celebrado con el sector bancario el 15 de diciembre de 2011, para cuya compensación aún no se dispone de medidas de saneamiento adicionales adecuadas.
e)
En cuanto a 2013, teniendo en cuenta nuevas precisiones formuladas en el programa de reforma estructural (las correspondientes decisiones del Gobierno y del Parlamento se exponen en detalle en el informe de evolución en el marco del PDE para Hungría de diciembre de 2011), el positivo efecto de base respecto de 2012 y el coste neto derivado del acuerdo con el sector bancario, la previsión de déficit contenida en las previsiones del otoño de 2011 para dicho año podría disminuir del 3,7 % del PIB al 3,25 % del PIB, cifra aún claramente por encima del límite máximo del 3 % del PIB para el déficit. La diferencia entre esta estimación actualizada y la cifra oficial (2,2 % del PIB) se deriva especialmente del hecho de que en ausencia de medidas específicas no se ha podido tener en cuenta alrededor de la mitad del programa de reforma estructural. El resto de la diferencia respecto del objetivo oficial se debe a una previsión de mayores gastos, especialmente en relación con las empresas de transporte público y el mantenimiento de las carreteras, y a divergencias en las hipótesis de crecimiento. Están previstas reformas estructurales suplementarias, que podrían reducir las previsiones de déficit, pero que por el momento no son suficientemente precisas.
f)
Existe la posibilidad de que haya que revisar a la baja estas previsiones actualizadas a medio plazo. Si bien es cierto que en 2012 y 2013 los ingresos podrían seguir siendo superiores a los previstos. No obstante, se espera que esta eventualidad quede sobradamente contrarrestada. En particular, los tipos de interés han aumentado para todos los plazos de vencimiento, el tipo de cambio se ha debilitado y las perspectivas económicas a medio plazo parecen haberse deteriorado desde la publicación de las previsiones del otoño de 2011 el 10 de noviembre de 2011. Globalmente, si se tomasen en cuenta estos factores, las previsiones de déficit para 2012 y 2013 aumentarían en 0,5 % del PIB, lo que llevaría a déficits ligeramente superiores al 3 % del PIB y 3,75 % del PIB, respectivamente.
g)
Según las previsiones del otoño de 2011 de los servicios de la Comisión, teniendo en cuenta las cifras previstas de déficit y las hipótesis sobre el tipo de cambio, la deuda pública bruta aumentará de nuevo hasta cerca del 77 % del PIB en 2013, tras una disminución temporal en 2011 derivada de la asunción de los activos de los regímenes privados de pensiones por el sector público. Si las previsiones presupuestarias a medio plazo se actualizasen únicamente sobre la base de las nuevas medidas adoptadas tras la fecha de referencia de las previsiones, el ratio de deuda se mantendría globalmente invariado en 2012 y solo mejoraría ligeramente en 2013. Sin embargo, posibles nuevas revisiones de las previsiones presupuestarias -teniendo en cuenta, particularmente, los mayores rendimientos, el tipo de cambio HUF/EUR, que ascendía a 311 a finales de 2011 (cifra inferior en aproximadamente un 12 % a la de la hipótesis técnica utilizada en las previsiones del otoño de 2011), y la peor situación macroeconómica- llevarían a un ratio de deuda que se situaría alrededor del 80 % en 2011 y se estabilizaría en torno al 78,5 % en 2012 y 2013, mientras que el Consejo recomendó situar el ratio de deuda en una firme trayectoria decreciente.
(10)
La conclusión general es que, aunque Hungría respeta formalmente el valor de referencia del 3 % del PIB en 2011 para el déficit, este resultado no se basa en una corrección estructural y sostenible de sus finanzas públicas. El superávit presupuestario en 2011 depende de unos ingresos puntuales sustanciales, superiores al 10 % del PIB, y viene acompañado por un deterioro estructural acumulado en 2010 y 2011 del 2,75 % del PIB frente a la recomendación formulada de una mejora presupuestaria acumulada del 0,5 % del PIB. Por otra parte, las autoridades se proponen aplicar medidas estructurales sustanciales en 2012 que reduzcan el déficit estructural al 2,6 % del PIB, el valor de referencia del 3 % del PIB solo se cumpliría una vez más gracias a medidas puntuales equivalentes a cerca del 1 % del PIB. Por último, se espera que en 2013 el déficit (del 3,25 % del PIB) rebase nuevamente el valor de referencia del 3 % del PIB para el déficit, incluso teniendo en cuenta las medidas adicionales anunciadas con posterioridad a la publicación de las previsiones del otoño de 2011. El mayor déficit en 2013 estaría principalmente asociado a una desaparición gradual de los ingresos puntuales según el ritmo previsto, mientras que no se especifican suficientemente todas las reformas estructurales planeadas. Globalmente, esto refuerza la conclusión de que es insuficiente la respuesta de las autoridades húngaras a la recomendación formulada por el Consejo el 7 de julio de 2009, adoptada de conformidad con el artículo 104, apartado 7, del TCE.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Hungría no ha tomado medidas eficaces para seguir la recomendación formulada por el Consejo el 7 de julio de 2009 de conformidad con el artículo 104, apartado 7, del TCE en el plazo prescrito por dicha recomendación.
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión es Hungría.
Hecho en Bruselas, el 24 de enero de 2012.