NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 757/2010
ze dne 24. srpna 2010,
kterým se mění přílohy I a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 850/2004 se do právních předpisů Evropské unie zavádí závazky dané Stockholmskou úmluvou o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“), schválenou rozhodnutím Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství (2) a Protokolem o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států z roku 1979 (dále jen „protokol“) schváleným rozhodnutím Rady 2004/259/ES ze dne 19. února 2004 o uzavření Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Společenství (3).
(2)
Na základě návrhů látek obdržených od Evropské unie a jejích členských států, Norska a Mexika ukončil Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek ustanovený v rámci úmluvy svou práci na devíti navržených látkách a dospěl k závěru, že tyto látky splňují kritéria úmluvy. Na čtvrtém zasedání konference smluvních stran, která se konala ve dnech 4.-8. května 2009 (dále jen „COP4“) bylo odsouhlaseno zařazení všech devíti látek do příloh úmluvy.
(3)
Vzhledem k rozhodnutím přijatým na zasedání COP4 by měly být odpovídajícím způsobem změněny přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004. Příloha I nařízení (ES) č. 850/2004 by měla být změněna s ohledem na to, že látky mohou být zařazeny pouze do úmluvy.
(4)
Zasedání COP4 rozhodlo o zařazení osmi látek do přílohy A úmluvy (Odstraňování). Devátá látka, kyselina perfluoroktansulfonová a její deriváty (dále jen „PFOS“), je v celosvětovém měřítku stále hojně používána a zasedání COP4 rozhodlo zařadit ji do přílohy B úmluvy (Omezení) se stanoveným rozsahem výjimek. Nařízení (ES) č. 850/2004 má obdobnou strukturu s přílohou I (zakázané látky) a přílohou II (látky podléhající omezením). Úmluva obsahuje povinnosti zakázat nebo omezit výrobu, použití, dovoz a vývoz chemických látek uvedených v přílohách A a B úmluvy. Zařazením látky obsažené v rozhodnutí COP4 do nařízení (ES) č. 850/2004 je rozsah omezení uveden s rozhodnutím COP4 do souladu, protože nařízení (ES) č. 850/2004 zahrnuje podmínky pro výrobu, použití a nakládání s odpady společně s podmínkami omezujícími uvádění na trh.
(5)
Uvedení na trh a používání PFOS bylo v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (4). V Evropské unii zahrnují stávající omezující podmínky pro PFOS jenom několik výjimek ve srovnání s těmi, které schválilo zasedání COP4. PFOS byly také zařazeny do přílohy I aktualizovaného protokolu přijatého dne 18. prosince 2009. Z tohoto důvodu by měly být PFOS spolu s ostatními osmi látkami zařazeny do seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky uvedené v příloze XVII, které se mohly uplatnit v případě PFOS, jsou převzaty a pouze s několika změnami zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky by měly podléhat povinnosti použití nejlepší dostupné techniky, je-li aplikovatelná. Zvláštní výjimka pro použití PFOS jako smáčedel určených k použití v kontrolovaných systémech elektrolytického pokovování je omezená dobou platnosti v souladu s rozhodnutím COP4. Pokud je to technicky odůvodněné, může být na základě rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy doba platnosti prodloužena. Členské státy musí každé čtyři roky podávat zprávu o použití schválených výjimek. Jako smluvní strana úmluvy by Evropská unie měla podávat zprávy na základě zpráv členských států. Komise by měla nadále přešetřovat přetrvávající výjimky a dostupnost jiných bezpečnějších látek nebo technologií.
(6)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro PFOS, aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení a aby tak byl zároveň zabezpečen soulad s úmluvou. Prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 bylo povoleno použití PFOS v množství nepřesahujícím určité mezní hodnoty. Dokud nebudou dostupné další informace, mezní hodnota pro PFOS ve výrobcích uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 představuje hranici, pod níž nemohou být PFOS použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Tyto mezní hodnoty by tedy měly omezit použití PFOS na úroveň odpovídající nezáměrné stopové kontaminaci. Pro PFOS jako látky nebo přípravky by mělo toto nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň. Aby bylo vyloučeno záměrné užívání, měla by být tato úroveň nižší než úroveň stanovená nařízením (ES) č. 1907/2006.
(7)
Uvedení na trh a používání pentabromdifenyletheru a oktabromdifenyletheru je v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 s maximálním koncentračním limitem 0,1 % hmotnostních, pod jehož hranicí se o omezení neuvažuje. Zasedání COP4 rozhodlo začlenit do seznamu kongenery přítomné v komerčních formách pentabromdifenyletherů a oktabromdifenyletherů, které mají charakter perzistentních znečišťujících látek. K zajištění souladu v případě těchto derivátů, identifikovaných COP4 jako látky s charakterem perzistentních organických znečisťujících látek, by mělo nařízení (ES) č. 850/2004 uplatnit stejný přístup jako příloha XVII nařízení (ES) č.1907/2006. Z tohoto důvodu by měly být deriváty hexabromdifenylether, heptabromdifenylether, tetrabromdifenylether a pentabromdifenylether zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004.
(8)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro polybromované difenylethery (PBDE), aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení, a zároveň aby tak byl zabezpečen soulad s úmluvou. Nařízení by mělo stanovit pevnou mezní hodnotu pro posouzení nezáměrných stopových kontaminací PBDE v látkách, přípravcích a výrobcích. Vzhledem k nově dostupným informacím a přezkumu provedenému Komisí, v souladu s cíli tohoto nařízení, představuje mezní hodnota pro PBDE obsažené ve výrobcích z recyklovaných materiálů uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 hranici nezáměrného stopového znečištění, pod níž nemohou být PBDE použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Pro PBDE jako chemické látky, přípravky nebo výrobky by mělo nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň.
(9)
Je nutné upřesnit, že zákaz uvedený v článku 3 nařízení (ES) č. 850/2004 se netýká výrobků s obsahem PBDE a PFOS, které jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost již používány.
(10)
DDT a hexachlorcyklohexany (HCH) včetně lindanu by měly být zařazeny bez výjimek. Část A přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 povoluje členským státům zachovat stávající výrobu a používání DDT k výrobě dikofolu. Žádný z členských států v současné době tuto výjimku nevyužívá. Navíc bylo zamítnuto zařazení dikofolu do přílohy 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (5), stejně jako do směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (6). Uvedená výjimka by proto měla být zrušena. HCH, včetně lindanu, jsou zařazeny do části B přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 se dvěma zvláštními výjimkami pro určité zvláštní použití. Výjimky vypršely dne 1. září 2006 a 31. prosince 2007, a měly by proto být zrušeny.
(11)
V souladu s rozhodnutím zasedání COP4 by měl být pentachlorbenzen doplněn do přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004, a stává se tak předmětem obecného zákazu a ustanovení, které se v uvedeném nařízení týkají snižování úniků. Látky chlordekon a hexabrombifenyl by měly být přeřazeny do přílohy I části A, protože jsou nyní zařazeny do obou mezinárodních dokumentů.
(12)
V souladu s článkem 22 úmluvy vstupují změny jejích příloh A, B a C v platnost po uplynutí jednoho roku od sdělení depozitáře o změně, což bude 26. srpna 2010. V návaznosti na to a z důvodu zajištění souladu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost ke stejnému datu. Vstup tohoto nařízení v platnost je tedy naléhavý.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 67/548/EHS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 26. srpna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. srpna 2010.
REGLAMENTO (UE) No 757/2010 DE LA COMISIÓN
de 24 de agosto de 2010
por el que se modifica el Reglamento (CE) no 850/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, sobre contaminantes orgánicos persistentes, con respecto a los anexos I y III
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 850/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de abril de 2004, sobre contaminantes orgánicos persistentes y por el que se modifica la Directiva 79/117/CEE (1), y, en particular, su artículo 14, apartado 1,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (CE) no 850/2004 incorpora a la legislación de la Unión los compromisos expuestos en el Convenio de Estocolmo sobre contaminantes orgánicos persistentes (en lo sucesivo denominado «el Convenio»), aprobado mediante la Decisión 2006/507/CE del Consejo, de 14 de octubre de 2004, relativa a la firma, en nombre de la Comunidad Europea, del Convenio de Estocolmo sobre contaminantes orgánicos persistentes (2), y en el Protocolo del Convenio de 1979 sobre la contaminación atmosférica transfronteriza a gran distancia provocada por contaminantes orgánicos persistentes (en lo sucesivo denominado «el Protocolo»), aprobado mediante la Decisión 2004/259/CE del Consejo, de 19 de febrero de 2004, relativa a la celebración, en nombre de la Comunidad Europea, del Protocolo del Convenio de 1979 sobre la contaminación atmosférica transfronteriza a gran distancia provocada por contaminantes orgánicos persistentes (3).
(2)
Tras las propuestas de sustancias recibidas de la Unión Europea y sus Estados miembros, Noruega y México, el Comité de Examen de los Contaminantes Orgánicos Persistentes, establecido en virtud del Convenio, ha finalizado sus trabajos sobre las nueve sustancias propuestas, que considera que cumplen los criterios del Convenio. En la cuarta reunión de la Conferencia de las Partes en el Convenio, celebrada del 4 al 8 de mayo de 2009 (en lo sucesivo denominada «la COP4»), se acordó incorporar esas nueve sustancias a los anexos del Convenio.
(3)
A la vista de las decisiones adoptadas en la COP4, es preciso actualizar los anexos I y III del Reglamento (CE) no 850/2004. Procede modificar el anexo I del Reglamento (CE) no 850/2004 para tener en cuenta que las sustancias solo pueden recogerse en el Convenio.
(4)
La COP4 decidió incluir ocho de las sustancias en el anexo A («Eliminación») del Convenio. La novena sustancia, el ácido perfluorooctano-sulfónico y sus derivados (en lo sucesivo denominados «los PFOS») siguen utilizándose de manera generalizada en todo el mundo, y la COP4 decidió incluirlos en el anexo B («Restricción»), con una serie de excepciones. El Reglamento (CE) no 850/2004 tiene una estructura similar, con un anexo I («Lista de sustancias sujetas a prohibiciones») y un anexo II («Lista de sustancias sujetas a restricciones»). El Convenio impone la prohibición o la restricción de la producción, utilización, importación y exportación de las sustancias incluidas en sus anexos A y B. Al incluir una sustancia objeto de decisiones de la COP4 en el Reglamento (CE) no 850/2004, el alcance de la restricción se ajusta a la decisión de la COP4, ya que el Reglamento (CE) no 850/2004 prevé condiciones para la producción, utilización y gestión de residuos, además de la restricción de la comercialización.
(5)
La comercialización y utilización de PFOS están restringidas en la Unión en virtud del anexo XVII del Reglamento (CE) no 1907/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo (4), relativo al registro, la evaluación, la autorización y la restricción de las sustancias y preparados químicos (REACH). La restricción impuesta en la actualidad a los PFOS en la Unión tiene pocas excepciones, en comparación con las previstas en la decisión de la COP4. Los PFOS también se han incluido en el anexo I del Protocolo revisado, que se adoptó el 18 de diciembre de 2009. Por consiguiente, los PFOS deben incluirse en el anexo I del Reglamento (CE) no 850/2006, junto con las otras ocho sustancias. Se han tenido en cuenta las excepciones aplicables a los PFOS cuando se incluyeron en el anexo XVII, y se han incluido en el anexo I del Reglamento (CE) no 850/2004 con unas pocas modificaciones tan solo. Las excepciones deben estar sujetas a la utilización de la mejor técnica disponible, cuando sea aplicable. La excepción específica que permite el uso de PFOS como agentes humectantes para su utilización en sistemas controlados de galvanización tiene carácter temporal, de acuerdo con la decisión de la COP4. De resultar justificado desde el punto de vista técnico, el plazo puede ampliarse, si lo aprueba la Conferencia de las Partes en el Convenio. Los Estados miembros tienen que presentar cada cuatro años un informe acerca de la aplicación de las excepciones autorizadas. El informe de la Unión Europea, como Parte en el Convenio, debe basarse en los de los Estados miembros. La Comisión debe seguir revisando las excepciones restantes y la disponibilidad de tecnologías o sustancias alternativas más seguras.
(6)
El artículo 4, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 850/2004, que se refiere a las sustancias presentes como contaminantes en trazas no intencionales en sustancias, preparados o artículos debe definirse para los PFOS con objeto de garantizar, por un lado, un cumplimiento y un control armonizados del Reglamento y, por otro, la conformidad con el Convenio. El anexo XVII del Reglamento (CE) no 1907/2006 autoriza el uso de PFOS en cantidades por debajo de ciertos umbrales. Mientras no se disponga de más información, los umbrales fijados en el anexo XVII del Reglamento (CE) no 1907/2006 para los PFOS contenidos en artículos corresponden a un nivel por debajo del cual los PFOS no pueden utilizarse de manera significativa, y permiten, al mismo tiempo, garantizar el control y el cumplimiento siguiendo los métodos existentes. Esos umbrales deben, por tanto, limitar el uso de los PFOS a un nivel correspondiente a los contaminantes en trazas no intencionales. En el caso de los PFOS como sustancias o en preparados, el presente Reglamento debe establecer un umbral correspondiente a un nivel similar. Para excluir cualquier uso intencional, ese nivel debe ser inferior al aplicado en el Reglamento (CE) no 1907/2006.
(7)
También están restringidas en la Unión la comercialización y la utilización del éter de pentabromodifenilo y del éter de octabromodifenilo en virtud del anexo XVII del Reglamento (CE) no 1907/2006, con una concentración máxima del 0,1 % en peso por debajo de la cual no se considera restringido. La COP4 decidió incluir congéneres presentes en las formas comerciales de los éteres de pentabromodifenilo y de octabromodifenilo con características de contaminantes orgánicos persistentes. En aras de la coherencia, la inclusión en el Reglamento (CE) no 850/2004 debe seguir el planteamiento del anexo XVII del Reglamento (CE) no 1907/2006 en el caso de los derivados que, según la COP4, tienen características de contaminantes orgánicos persistentes. Por consiguiente, procede incluir en el anexo I del Reglamento (CE) no 850/2004 los derivados del éter de hexabromodifenilo, éter de heptabromodifenilo, éter de tetrabromodifenilo y éter de pentabromodifenilo.
(8)
El artículo 4, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 850/2004, que se refiere a las sustancias presentes como contaminantes en trazas no intencionales en sustancias, preparados o artículos debe definirse para los polibromodifeniléteres (en lo sucesivo, «los PBDE»), con objeto de garantizar, por un lado, un cumplimiento y un control armonizados del Reglamento y, por otro, la conformidad con el Convenio. El presente Reglamento debe establecer un umbral fijo para considerar a los PBDE presentes como contaminantes en trazas no intencionales en sustancias, preparados y artículos. A reserva de la obtención de más información y de una revisión de la Comisión, de acuerdo con los objetivos del presente Reglamento, los umbrales fijados en el anexo XVII del Reglamento (CE) no 1907/2006 para los PBDE contenidos en artículos producidos a partir de materiales reciclados deben limitar el uso de los PBDE al de contaminantes en trazas no intencionales, en el sentido de que se considere que corresponden a un nivel por debajo del cual los PBDE no pueden utilizarse de manera significativa, y permiten, al mismo tiempo, garantizar el control y el cumplimiento siguiendo los métodos existentes. En el caso de los PBDE como sustancias, en preparados o en artículos, el presente Reglamento debe establecer un umbral correspondiente a un nivel similar.
(9)
Es necesario aclarar que la prohibición establecida en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 850/2004 no es aplicable a los artículos que contienen PBDE y PFOS que ya estén en uso en la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
(10)
El DDT y los hexaclorociclohexanos (HCH), incluido el lindano, deben figurar sin ninguna excepción. La parte A del anexo I del Reglamento (CE) no 850/2004 autoriza a los Estados miembros a mantener la producción y el uso existentes de DDT para la producción de dicofol. En la actualidad, ningún Estado miembro está aplicando esa excepción. Por otra parte, se ha rechazado la inclusión del dicofol en el anexo I de la Directiva 98/8/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 16 de febrero de 1998, relativa a la comercialización de biocidas (5), y en la Directiva 91/414/CEE del Consejo, de 15 de julio de 1991, relativa a la comercialización de productos fitosanitarios (6). Por consiguiente, resulta oportuno suprimir esa excepción. Los HCH, incluido el lindano, figuran en la parte B del anexo I del Reglamento (CE) no 850/2004, con dos excepciones específicas respecto a una serie de usos concretos. Las excepciones expiraron el 1 de septiembre de 2006 y el 31 de diciembre de 2007 y, por tanto, deben suprimirse.
(11)
De conformidad con las decisiones de la COP4, el pentaclorobenceno debe incluirse en los anexos I y III del Reglamento (CE) no 850/2004 para que quede sujeto a la prohibición general y a las disposiciones de reducción de emisiones previstas en ese Reglamento. La clordecona y el hexabromidifenilo deben trasladarse a la parte A del anexo I porque ahora figuran en los dos instrumentos internacionales.
(12)
Según el artículo 22 del Convenio, las enmiendas a sus anexos A, B y C entran en vigor un año después de la fecha en que el Depositario haya comunicado una enmienda, que será el 26 de agosto de 2010. Por consiguiente, y en aras de la coherencia, el presente Reglamento debe aplicarse a partir de esa misma fecha. Así pues, el presente Reglamento debe entrar en vigor con carácter de urgencia.
(13)
Las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité establecido por la Directiva 67/548/CEE del Consejo (7).
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO;
Artículo 1
Los anexos I y III del Reglamento (CE) no 850/2004 quedan modificados con arreglo al anexo del presente Reglamento.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 26 de agosto de 2010.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 24 de agosto de 2010.