NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1042/2010
ze dne 16. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 18. února 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu) a v pozdější fázi i jednoho výrobce v Thajsku, jelikož se s USA a Thajskem počítalo jako s možnou obdobnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a jejich známé sdružení (sdružení papírenského průmyslu), všichni známí výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (vymezeným v oddílu 2.1 níže). Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Jak je vysvětleno ve 28. bodě odůvodnění níže, dvě čínské skupiny vyvážejících výrobců poskytly požadované informace a souhlasily se zařazením do vzorku. Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(6)
Aby bylo známým vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádostí vyvážejícím výrobcům, o nichž je známo, že se jich to týká, a orgánům ČLR. Jak je vysvětleno ve 33. a 53. bodě odůvodnění níže, jedna skupina vyvážejících výrobců v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňuje podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, zatímco druhá skupina vyvážejících výrobců v ČLR požádala o individuální zacházení.
(7)
Jak je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění níže, bylo rozhodnuto, že u výrobců v Unii není výběr vzorku nutný.
(8)
Jak je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění níže, bylo rozhodnuto, že u výrobců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(9)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že se jich to týká, a všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, a to jmenovitě žadateli, dalším známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupcům dotčené země, známým dovozcům, známým uživatelům, známým výrobcům v USA, sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu) v USA a výrobci v Thajsku.
(10)
Odpovědi na dotazníky a další podání byly obdrženy od dvou skupin čínských vyvážejících výrobců, sdružení vystupujícího jako žadatel (Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru neboli „CEPIFINE“), od čtyř výrobců v Unii vystupujících jako žadatelé a od jednoho dalšího výrobce v Unii, 16 dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, 17 uživatelů a od 3 sdružení tiskařského a papírenského průmyslu a od jednoho výrobce v USA, s nimiž se počítalo jako se srovnatelnou zemí.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla analyzovat žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení a aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii a jejich sdružení:
-
CEPIFINE, Brusel, Belgie,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brusel, Belgie,
-
skupina LECTA (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Itálie, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francie, a TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španělsko), Barcelona, Španělsko,
-
skupina Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Itálie, a společnosti, které jsou s ní ve spojení, tj. Burgo Distribuzione srl, Milán, Itálie, a Ebix sa, Barcelona, Španělsko,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingová společnost skupiny Asia Pulp & Paper Group (dále jen „APP“)
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, město Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, město Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR.
2)
Skupina Chenming Paper Group (dále jen „Chenming“)
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR.
c)
Společnosti ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR:
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd., Hongkong,
-
Chenming (HK) Limited, Hongkong,
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Itálie.
d)
Dovozci v Unii:
-
Cartaria Subalpina, Turín, Itálie,
-
Middleton Paper, Walsall, Spojené království,
-
Paperlinx, Northampton, Spojené království.
(12)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, a to v prostorách této společnosti:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, USA.
1.3 Období šetření a posuzované období
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) v současnosti kódů CN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90.
(15)
Bezdřevý natíraný papír je vysoce jakostní papír, kartón a lepenka všeobecně používané k tisku materiálů určených ke čtení, jako jsou například časopisy, katalogy, výroční zprávy, ročenky. Dotčený výrobek zahrnuje jak listy (archy), tak kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích (kotouče určené k rozřezání). Kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích jsou určeny k tomu, aby byly před tiskem rozřezány na archy, a jsou tudíž považovány za nahraditelné a za přímo soutěžící s archy.
(16)
Dotčený výrobek nezahrnuje kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Také, na rozdíl od kotoučů používaných v archových tiskařských strojích, se kotouče určené pro použití v kotoučových tiskařských strojích obvykle vkládají do těchto tiskařských strojů přímo a předem se nerozřezávají.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že výrobek, který je předmětem tohoto šetření, je příliš úzce vymezen a že by do něho měly být zahrnuty i kotouče bezdřevého natíraného papíru určené pro kotoučové tiskařské stroje. Tato strana tvrdila, že kotouče pro kotoučové stroje a kotouče zahrnuté do oblasti působnosti tohoto šetření (kotouče určené k rozřezání a archy) mají stejné základní technické a fyzikální vlastnosti a nejsou navzájem rozlišitelné. Kromě toho tvrdila, že oba tyto druhy se používají pro vysoce kvalitní tisk, a že jsou proto do určité míry vzájemně zaměnitelné.
(18)
Šetření však na rozdíl od výše uvedeného tvrzení potvrdilo, že skutečně existují zřetelně rozdílné technické a fyzikální vlastnosti, jako je vlhkost a tuhost, které papír používaný v kotoučových strojích odlišují od papíru používaného při archovém tisku. Šetření dále potvrdilo, že technické vlastnosti uvedené v 16. bodě odůvodnění výše jsou charakteristické výhradně pro kotouče papíru vhodné k použití v kotoučových tiskařských strojích. V důsledku těchto rozdílů nelze papír používaný v kotoučových strojích nebo papír používaný v archových strojích používat ve stejném typu tiskařského stroje, a proto nejsou vzájemně zaměnitelné. Je třeba poznamenat, že všechny strany souhlasily s tím, že uvedené dva druhy papíru se od sebe odlišují pevností povrchu a pevností v tahu.
(19)
Navíc uvedená strana tvrdila, že odběratelé považují bezdřevý natíraný papír ve formě listů (archů), kotoučů určených k rozřezání a kotoučů pro kotoučové stroje za jeden jediný trh, a proto jsou distribuční kanály stejné. Rozdílné technické vlastnosti se odrážejí jen v malých cenových rozdílech u těchto skupin výrobků.
(20)
Šetření však odhalilo, že uvedené dva typy kotoučů jsou nezaměnitelné také z ekonomického hlediska, protože kotouče určené pro kotoučový tisk se používají při velkoobjemovém tisku a obvykle se vyrábějí na zakázku a vyžadují dodání v přesně určenou dobu, a proto nejsou tyto výrobky skladovány zprostředkovateli, nýbrž jsou zasílány přímo konečným uživatelům, tzn. že se také prodávají prostřednictvím odlišného distribučního kanálu než kotouče používané při archovém tisku. Odlišný výrobní postup a odlišné úspory z rozsahu při tisku se odrážejí ve výrazných cenových rozdílech.
(21)
Na tomto základě byla tato tvrzení zamítnuta.
(22)
Stejná strana tvrdila, že pevnost v tahu není vhodnou technickou vlastností pro odlišení těchto výrobků, protože tato zkouška je obecného charakteru a výsledky zkoušky kromě toho mohou být ovlivněné vlhkostí zkoušeného papíru. Tato strana dále tvrdila, že na základě některých dalších zkoušek provedených na vzorku bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk (včetně výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie) je zřejmé, že tyto výrobky nespadají do současné definice výrobku, což by dokazovalo, že kritérium „pevnosti v tahu“ není na odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk vhodné. Za prvé, v souvislosti s tvrzením, že vlhkost papíru může způsobit, že výsledky zkoušky podle normy ISO 3783:2006 nejsou spolehlivé, nebyl předložen žádný důkaz. Za druhé, pokud jde o provádění zkoušek na vzorcích bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk, tyto zkoušky nebyly provedeny nezávislým expertem a spolehlivost a objektivnost těchto zkoušek se proto považovaly za nedostatečné k tomu, aby byl na jejich základě učiněn jakýkoliv závěr. Pevnost v tahu se tedy předběžně považovala za spolehlivou technickou vlastnost pro odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk.
(23)
V průběhu šetření některé zúčastněné strany také tvrdily, že z rozsahu šetření by měly být vyloučeny vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka (dle definice v následujícím bodě odůvodnění). Tvrdily, že vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka mají odlišné fyzikální vlastnosti, například několik vrstev, vyšší tuhost a nižší hustotu, a že je konečné použití těchto výrobků odlišné, neboť se obvykle používají pro výrobu skládačkových krabic a obalových materiálů. Tyto strany nakonec tvrdily, že jednovrstvý papír, kartón a lepenku a vícevrstvý papír, kartón a lepenku lze navzájem snadno rozlišit podle jejich fyzického vzhledu.
(24)
Vícevrstvý papír, kartón a lepenka, definované ve vysvětlivkách k harmonizovanému systému k číslu 4805, jsou výrobky získané stlačením dvou či více vrstev vlhké buničiny, z nichž alespoň jedna má jiné vlastnosti než ostatní. Tyto rozdíly mohou být způsobeny vlastnostmi použité buničiny (např. recyklovaný odpad), výrobním postupem (např. mechanický či chemický), nebo stupněm zpracování (např. nebělené, bělené nebo barvené), má-li buničina stejné vlastnosti a je-li vyrobena stejným postupem.
(25)
Šetření ukázalo, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka mají skutečně některé odlišné fyzikální a technické vlastnosti, konkrétně mají několik vrstev buničiny, což jim poskytuje větší tuhost. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka se vyrábí odlišným výrobním postupem, který vyžaduje jiný papírenský stroj, než který se používá při výrobě bezdřevého natíraného papíru, jelikož se při výrobním postupu navrství několik vrstev buničiny do podoby jediného výrobku. A konečně, vícevrstvý papír, kartón a lepenka slouží k odlišným účelům (hlavně jako obalový materiál) ve srovnání s bezdřevým natíraným papírem, který se používá pro vysoce kvalitní tisk propagačních materiálů, časopisů apod. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka definované ve 24. bodě odůvodnění se proto předběžně považují za výrobek, který není dotčeným výrobkem. V důsledku toho se uvedené kódy KN, které se vztahují na dovoz vícevrstvého papíru, kartónu a lepenky, předběžně vyjímají z oblasti působnosti šetření.
(26)
A konečně, jeden čínský výrobce tvrdil, že tzv. „lepenka“ (nebo také „kartón“), by měla být vyloučena z oblasti působnosti šetření, protože nespadá pod definici bezdřevého papíru (ať už natíraného, či nikoli) kvůli údajným rozdílům ve své hmotnosti, tloušťce a tuhosti. Bylo zjištěno, že výrazy „lepenka“ a „kartón“ se obvykle používají pro papír obsahující látky o vysoké hustotě, které činí papír obecně těžším, tzn. že „lepenka“ a „kartón“ se běžně definují jako papír o hmotnosti vyšší než 224 g/m2. Šetření však odhalilo, že rozdíl v hmotnosti nemá významný dopad na zbývající fyzikální a technické vlastnosti a konečná užití, jež by lepenku/kartón odlišily od dotčeného výrobku. Rovněž je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, veškerý bezdřevý natíraný papír o hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, byl výslovně zahrnut do definice dotčeného výrobku. Proto se lepenka/kartón předběžně považuje za dotčený výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(27)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v USA, které předběžně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na trhu Unie výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(28)
Pouze dvě skupiny vyvážejících výrobců v ČLR se přihlásily a odpověděly na žádost o poskytnutí údajů týkajících se výběru vzorku, která byla součástí oznámení o zahájení. Jedna skupina (Chenming) zastupuje 2 vyvážející výrobce ve spojení, zatímco druhá skupina (APP) zastupuje 4 vyvážející výrobce ve spojení. Spolupracující vyvážející výrobci představují celkový vývoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Za těchto okolností Komise rozhodla, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem ke skutečnosti, že se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přihlásili pouze čtyři výrobci v Unii, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Čtyři spolupracující výrobci byli považováni za reprezentativní (při pokrytí 61 % celkové výroby) pro výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění. Informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi byly ověřeny na místě a byly použity pro analýzu mikroekonomických ukazatelů, jak je uvedeno v 90. bodě odůvodnění.
3.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(30)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR byla použita obecná metodika uvedená níže.
4.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;
5)
převody měn se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(33)
Pouze jedna skupina vyvážejících výrobců (tj. APP) v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Tato zúčastněná strana předložila 33 formulářů žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství s odkazem na své čtyři vyvážející výrobce ve spojení a řadu dalších společností ve spojení, které se podílejí na výrobě dotčeného výrobku, tzn. celulózek, chemiček, lesních společností (výrobců z dodavatelského odvětví) a domácích obchodních společností.
(34)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo považováno za vhodné omezit inspekce na místě za účelem předběžného šetření na čtyři vyvážející výrobce z této skupiny.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách čtyř vyvážejících výrobců ve spojení si ověřila veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Bylo konstatováno, že zacházení jako v tržním hospodářství by nemělo být přiznáno, neboť žádný z nich nesplňuje první, druhé a třetí kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Pokud jde o kritérium č. 1, byly zjištěny nesrovnalosti týkající se obchodních rozhodnutí a nákladů. Bylo zjištěno, že v mnoha případech neexistuje žádný doklad o platbách za převod akcií společností. Kromě toho příspěvky buď od státem vlastněných akcionářů, nebo od subjektů ve spojení ve formě stálých aktiv nebo pozemků a výdajů převedených na akcie nebyly nezávisle ohodnoceny. A konečně, v jednom případě byly akcie z jednoho státem vlastněného akcionáře převedeny na jednu ze společností skupiny APP za netržní cenu. Pokud jde o náklady, šetření ukázalo, že vzhledem k metodice, kterou skupina používala k evidenci surovinových vstupů, chybí doklady o nákladech na pořízení hlavních surovinových vstupů. V důsledku toho bylo konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 1.
(38)
Pokud jde o kritérium č. 2, bylo zjištěno, že byly přehlíženy zásadní principy Mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 1 (tzn. akruální princip, vzájemné započítávání, nedostatek obezřetnosti a přesnosti zachycení transakcí), a to jak v účtech, tak v jejich auditu, což zpochybnilo spolehlivost účetnictví společností. V důsledku toho bylo konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 2.
(39)
Pokud jde o kritérium č. 3, šetření odhalilo existenci významných zkreslení ohledně práv k užívání pozemků, která se týkají čtyř vyvážejících výrobců ve spojení. Tato zkreslení vedou k závěru, že práva k užívání pozemků nejsou udělována a spravována v souladu s podmínkami tržního hospodářství. Na místě bylo také zjištěno, že existují výrazná zkreslení týkající se poskytování půjček ze strany čínského bankovního/finančního sektoru čtyřem vyvážejícím výrobcům. Většina půjček byla poskytnuta bankami s významným majetkovým podílem státu, přičemž existují jasné náznaky, že finanční instituce při určování úvěruschopnosti skupiny zohlednily obecné státní průmyslové politiky, což vedlo k poskytování půjček společnostem, které byly ve špatné finanční situaci. Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem bylo tudíž konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 3.
(40)
Skupina APP a výrobci v Unii dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit.
(41)
Výrobci v Unii s výše uvedenými zjištěními souhlasili. Zpochybnili rovněž tvrzení čínské vyvážející skupiny, pokud jde o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť Komise současně provádí antisubvenční šetření.
(42)
Čínská vývozní skupina s výše uvedenými zjištěními nesouhlasila.
(43)
Pokud jde o kritérium č. 1, uvedla, že převod akcií společností skupiny a platby za tento převod nejsou pro toto kritérium rozhodující, jelikož toto kritérium vyžaduje, aby společnosti přijímaly obchodní rozhodnutí v reakci na tržní signály. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nedostatky zjištěné při posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství (tj. neexistence dokladů o platbách za převody akcií, nepřiměřeně nízké částky zaplacené státem vlastněným akcionářům za převod akcií, neexistence nezávislého ohodnocení aktiv, jimiž jednotlivé subjekty přispěly do společného jmění) skutečně mají dopad na podnikatelská rozhodnutí. Skutečnost, že se společnost může vyhnout platbám za převody akcií, používat podhodnocená nebo nadhodnocená aktiva ve svém akciovém kapitálu a provádět se státem vlastněnými společnostmi převody akcií, které nemají hospodářské vysvětlení nebo zdůvodnění, má skutečně přímý dopad na její finanční situaci a její schopnost přijímat rozhodnutí v reakci na tržní signály.
(44)
Co se týče surovin, bylo namítnuto, že Komise měla prošetřit, zda dodavatelé surovin pro čínskou skupinu nakupovali své vstupy za tržní ceny. Rovněž bylo uvedeno, že zjištění Komise jsou chybná. V této souvislosti je třeba poznamenat, že šetření prokázalo, že je prakticky nemožné zpětně zjistit, co skupina platí za nákupy jakéhokoli druhu surovin.
(45)
Pokud jde o kritérium č. 2, bylo namítnuto, že EU uznala čínské účetní standardy (GAAP) jako rovnocenné se standardy IFRS/IAS. V této souvislosti je třeba poznamenat, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se provádí v souladu s IAS, a nikoli s čínskými účetními standardy. V každém případě, a zejména s ohledem na tvrzení o rovnocennosti obou souborů standardů, by bylo normální předpokládat, že nedostatky zjištěné v této souvislosti měly být zdůrazněny auditorem. Skupina APP zpochybnila, že její společnosti porušují prvky pravidel IAS uvedené v hodnocení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství (akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání). Předložené připomínky nicméně nenarušily zjištění stávajícího šetření.
(46)
Pokud jde o kritérium č. 3, a zejména o práva k užívání pozemků, bylo namítnuto, že toto kritérium se týká výrazných zkreslení přenesených z netržního systému, a nikoli státních zásahů takového druhu, který je běžný v zemích s tržním hospodářstvím. Bylo tedy uvedeno, že zkreslení zjištěná v souvislosti s přidělováním práv k užívání pozemků nejsou specifická jen pro ČLR, nýbrž existují i v Evropě, jelikož se jedná o omezení uložená orgány, jejichž úlohou je přilákat investory a zajistit, aby investice byly v souladu s příslušnými regulatorními požadavky. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v žádném případě není účelem šetření zjistit, zda by mohla existovat nějaká zkreslení v Unii. Šetřením se navíc zjistilo, že přidělování pozemků přímo souviselo se sadou přísných pravidel (co se týče podmínek pronájmu a sazeb nájemného) vyplývajících přímo z bývalého netržního systému. Tato pravidla popisují centrálně plánovaný systém, který není v souladu s principy tržního hospodářství.
(47)
Pokud jde o půjčky, bylo namítnuto, že zjištění Komise jsou spekulativní. V tomto ohledu je třeba připomenout, že šetření zjistilo jednoznačnou souvislost mezi schopností skupiny dosáhnout bankovního financování a plněním cílů stanovených čínským centrálně plánovaným hospodářským systémem. Bylo také uvedeno, že zkreslení zjištěná Komisí mohou spočívat nanejvýš v subvencích. Byla tudíž vznesena námitka, že jelikož současně probíhá antisubvenční šetření, nemohou být tyto údajné subvence důvodem pro zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v rámci posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství bylo zjištěno, že existují zkreslení, co se týče poskytování půjček čínským bankovním/finančním sektorem. Jedná se o zkreslení přenesené z netržního hospodářského systému, které nemá žádnou souvislost s tím, zda by mohl být dopad těchto skutečností považován za napadnutelné subvence, či nikoli.
(48)
V průběhu předběžného šetření skupina APP předložila vyjádření, v nichž tvrdí, že této skupině čínských vyvážejících výrobců musí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, aby se zabránilo dvojímu započítání společně se současně probíhajícím antisubvenčním šetřením. Bylo namítnuto, že poskytování státních subvencí je součástí posouzení ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, má vliv na zjištění při tomto posuzování, a bude tudíž řešeno v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Na podporu těchto tvrzení dotyčná zúčastněná strana rovněž odkázala na zásadu proporcionality a právo na řádnou správu.
(49)
Tuto námitku je nutno zamítnout z následujících důvodů. Za prvé je třeba poznamenat, že kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou jasně stanovena v základním nařízení a jsou vyjmenována ve 32. bodě odůvodnění výše. Skutečnost, že v současné době probíhá antisubvenční šetření, nezbavuje orgán provádějící šetření jeho povinnosti zajistit, aby byly splněny podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Za druhé, otázka „dvojího započítání“ antidumpingového a vyrovnávacího cla se řídí ustanoveními příslušných právních předpisů EU, zejména čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (3), a není závislá na tom, zda je, či není dotčenému vývozci přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V každém případě, jelikož je navrhované prozatímní antidumpingové clo pro všechny spolupracující čínské subjekty založeno na úrovni pro odstranění újmy, a nikoli na dumpingovém rozpětí, jakákoli námitka ohledně dvojího započtení je neplatná.
(50)
U dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvou lepenku uvedenou v 23. bodě odůvodnění výše. V tomto ohledu je třeba připomenout, že bylo předběžně konstatováno, že vícevrstvá lepenka by měla být z definice výrobku, který je předmětem stávajícího šetření, vyloučena. Pokud by tudíž bylo prozatímní zjištění ohledně definice výrobku potvrzeno, nebude se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství na tyto dva vyvážející výrobce ve spojení pro toto řízení vztahovat.
(51)
V souladu s praxí EU, pokud jedna společnost ve spojení, která souvisí s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Proto se konstatuje, že společnostem patřícím do skupiny APP nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat.
4.3 Individuální zacházení
(52)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(53)
O individuální zacházení požádaly obě čínské skupiny vyvážejících výrobců (tj. APP a Chenming).
(54)
Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci jak ze skupiny APP, tak ze skupiny Chenming splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(55)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně stanoví, že příslušným spolupracujícím vyvážejícím výrobcům by mohlo být přiznáno individuální zacházení.
4.4 Běžná hodnota
4.4.1 Srovnatelná země
(56)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(57)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR hodlá jako vhodnou srovnatelnou zemi použít USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(58)
Jedna skupina spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zaslala své připomínky vyjadřující skepsi, pokud jde o použití USA jako vhodné srovnatelné země, a navrhla jako alternativu Thajsko. Pokud jde o USA, bylo namítnuto, že jeden z výrobců v USA je pravděpodobně společností ve spojení s jedním z žadatelů v EU. Bylo rovněž uvedeno, že výrobci v USA jsou zapojeni do souběžně probíhajícího řízení proti stejnému čínskému výrobku, že výrobci v USA jsou silně subvencováni a že mají zastaralé vybavení.
(59)
Komise požádala všechny zúčastněné strany o připomínky k návrhu této zúčastněné strany. Výrobci v Unii s použitím Thajska jako vhodné srovnatelné země nesouhlasili a zpochybnili argumenty čínské strany, pokud jde o výrobce v USA. Thajská společnost uvedená v podání čínské strany byla oslovena, avšak spolupráci při šetření písemně odmítla. Žádný jiný vyvážející výrobce dotčeného výrobku v Thajsku nebyl znám.
(60)
Komise požádala o spolupráci výrobce v USA. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány třem známým společnostem uvedeným v podnětu a členům příslušného sdružení výrobců papíru. Z oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(61)
Šetřením bylo zjištěno, že USA mají konkurenční trh s obdobným výrobkem. Skutečnost, že USA uložily antidumpingové a vyrovnávací clo na dovoz papírových výrobků z ČLR, nelze považovat za důvod proti použití USA jako srovnatelné země, jelikož v uvedené zemi existuje dostatečná úroveň hospodářské soutěže. Pokud jde o tvrzení ohledně subvencování a zastaralého zařízení v USA, je třeba poznamenat, že tato tvrzení musela být zamítnuta, jelikož na jejich podporu nebyl předložen žádný konkrétní důkaz a neexistují žádné relevantní ověřitelné informace. Pokud jde o vztah mezi spolupracujícím výrobcem v USA a společností jednoho výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že v tomto ohledu je rozhodující, že vztahy mezi spolupracujícím výrobcem v potenciální srovnatelné zemi a společností v Unii nemají vliv na údaje o běžné hodnotě. Šetření neprokázalo žádný takový vliv, co se týče informací získaných v USA.
(62)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v USA představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v USA, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh USA považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(63)
Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem bylo předběžně konstatováno, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.4.2 Stanovení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní, co se týče objemu, ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(66)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo byla vážená průměrná cena u daného druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje na domácím trhu během období šetření.
(67)
Je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce v USA během období šetření vyráběl a prodával na trhu v USA všechny druhy obdobného výrobku.
4.5 Vývozní cena
(68)
Co se týče skupiny APP, je nutno poznamenat, že u dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvou lepenku uvedenou ve 23. bodě odůvodnění výše. V tomto ohledu je třeba připomenout, že bylo předběžně konstatováno, že vícevrstvá lepenka by měla být z definice výrobku, který je předmětem stávajícího šetření, vyloučena. Údaje o vývozních cenách poskytnuté těmito dvěma společnostmi byly tudíž z výpočtu dumpingu vyloučeny.
(69)
Vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Unie i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, nebo ii) prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Unii.
(70)
Pokud vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, byla vývozní cena stanovena na základě cen výrobku v okamžiku, kdy jej tyto obchodní společnosti ve spojení prodaly do Unie, tzn. nezávislému odběrateli, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
(71)
Pokud vývoz do Unie probíhal prostřednictvím jedné obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny početně zjištěny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za které byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým odběratelům v Unii. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého v Unii dovozní společností během období šetření. Pokud jde o ziskové rozpětí, nemohl být použit skutečný zisk obchodníka ve spojení, neboť tyto ceny byly v důsledku vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a obchodníkem ve spojení nespolehlivé. Příslušné ziskové rozpětí tak bylo stanoveno na přiměřené úrovni, mnohem níže než jaká je míra zisku uvedená ve 155. bodě odůvodnění, jejíž dosažení by bylo možno u tohoto druhu obchodních operací běžně očekávat.
4.6 Srovnání
(72)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(73)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. U vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do šetření, byly tam, kde to bylo na místě a odůvodněné, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění, v nákladech na úvěry, ve slevách na konci roku, v provizích, v reklamacích z důvodu jakosti a v bankovních poplatcích.
4.7 Dumpingové rozpětí
(74)
Dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty v členění podle druhů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny v členění podle druhů výrobku, jak je stanoveno výše.
(75)
Na základě výše uvedené metodiky byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
(76)
Z informací z podnětu a od spolupracujících čínských vyvážejících výrobců je patrné, že v ČLR existují i další známí výrobci dotčeného výrobku. Nicméně s ohledem na skutečnost, že uvedený objem vývozu byl shledán vyšším než údaj o dovozu získaný z Eurostatu, byla úroveň spolupráce považována za vysokou a celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR bylo stanoveno za použití dumpingového rozpětí stanoveného u spolupracujících společností s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 %.
5. VÝROBCI V UNII
5.1 Výroba v Unii
(77)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 14 známých výrobců a někteří další velmi malí výrobci v Unii. Odhaduje se, že údaj poskytnutý sdružením CEPIFINE představuje 98 % výroby výrobců v Unii. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 5 270 000 tun. Výrobci v Unii tvořící celkovou výrobu Unie představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(78)
Výroba bezdřevého natíraného papíru je energeticky a kapitálově náročná. Z tohoto důvodu se uplatňují úspory z rozsahu, které vysvětlují koncentraci výroby do několika velkých společností, doplněných o menší výrobce, kteří se zaměřují na zeměpisně blízké trhy. Většinu trhu Unie pokrývá pět podobně velkých výrobců s výrobními závody po celé Evropě. Velká část bezdřevého natíraného papíru představuje výrobek komoditního typu, s nímž se obchoduje hlavně prostřednictvím obchodníků a velkoobchodníků s papírem. Tyto distribuční kanály se vyznačují vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek.
(79)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření. Na základě tohoto tvrzení by podle této strany nemělo výrobní odvětví Unie, které podalo podnět, ve stávajícím řízení dostatečně silnou pozici. Vzhledem k závěrům uvedeným ve 20. a 22. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou dva různé výrobky, muselo být toto tvrzení zamítnuto.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba byla stanovena na základě těchto údajů:
-
údaje Eurostatu o dovozu ze třetích zemí, náležitě upravené na základě informací poskytnutých výrobci Unie ohledně výrobků, na které se nevztahuje toto řízení. Šetřením bylo na základě předložených dokladů zjištěno, že tyto předpoklady byly přiměřené a oprávněné,
-
ověřená výše celkového objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR na trh Unie, jelikož bylo zjištěno, že vykázaný objem vývozu je vyšší než údaje o dovozu získané z Eurostatu,
-
celkový prodej všech výrobců v Unii na trhu Unie zjištěný na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(81)
Na tomto základě byla celková spotřeba v Unii zjištěna takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009/OŠ
Tuny
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Index
100
104
101
86
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník, upravené údaje Eurostatu a údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(82)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 14 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve mezi lety 2006 a 2007 vzrostla o 4 %, načež mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla o 18 %. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v první polovině roku 2009 v důsledku hospodářského útlumu.
6.2 Dovoz do Unie z ČLR
(83)
Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že ověřená výše celkového objemu prodeje dotčeného výrobku uskutečněného spolupracujícími vývozci z ČLR na trhu Unie byla vyšší než údaje o objemu dovozu vykázané Eurostatem. Jelikož byly ověřené informace považovány za přesnější než dostupné statistické údaje, byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě ověřených informací poskytnutých spolupracujícími společnostmi. Objem prodeje spolupracujících společností, u nichž bylo zjištěno, že v posuzovaném období vyvážely pouze vícevrstvou lepenku, byl z celkového dovozu vyloučen, protože bylo předběžně konstatováno, jak je vysvětleno ve 24. bodě odůvodnění, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka by neměly být považovány za dotčený výrobek. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají pouze dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
Celkový dovoz z ČLR
2006
2007
2008
2009/OŠ
Objemy (index)
100
218
212
283
Podíl na trhu (index)
100
210
209
329
Ceny (v EUR/t)
677
661
657
621
Index
100
98
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Objem celkového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl téměř na trojnásobek. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl z přibližně 1 % v roce 2006 na více než 4 % v období šetření. To je nutno posuzovat na pozadí klesající spotřeby, která se ve stejné době snížila o 14 %. Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 8 %.
6.2.1 Cenové podbízení
(85)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu.
(86)
Jak je vysvětleno v 28. bodě odůvodnění, spolupráce ze strany čínských vývozců byla velmi intenzivní a má se za to, že pokrývá celkový objem vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem k tomu, že u dvou čínských vyvážejících výrobců, kteří se původně přihlásili, bylo shledáno, že dotčený výrobek na trh Unie nevyvážejí, jak je vysvětleno ve 50. bodě odůvodnění, nebyl dovoz jejich výrobků vzat pro účely analýzy cenového podbízení v úvahu.
(87)
Srovnání ukázalo, že v období šetření byl dotčený dumpingový výrobek z ČLR prodáván v Unii za ceny, které byly průměrně o 5,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Úroveň rozpětí cenového podbízení je třeba posuzovat na pozadí vysoké úrovně transparentnosti cen podporované cenovými nabídkami, která je pro distribuční trh s bezdřevým natíraným papírem charakteristická.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a spolupracujících výrobců v Unii
6.3.1 Předběžné poznámky
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo šetření dopadů dumpingového dovozu na výrobce v Unii posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobců v Unii od roku 2006 do konce období šetření.
(89)
Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(90)
Analýza mikroekonomických prvků (průměrných jednotkových cen, zaměstnanosti, mezd, produktivity, zásob, ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic, schopnosti získávat kapitál) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, a to na základě informací, které byly od nich obdrženy a řádně ověřeny.
(91)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jeden ze spolupracujících výrobců plně nespolupracoval, neboť prý byl ve spojení s jiným výrobcem v Evropské unii prostřednictvím 1) akciového podílu a 2) společného podniku (joint venture) spočívajícího v dohodách o výhradním prodeji a dodávkách surovin. Šetřením se však potvrdilo, že akciový podíl daného výrobce z EU je zanedbatelný a nachází se pod hranicí stanovenou v článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu (4). Dohody mezi těmito dvěma společnostmi kromě toho neobsahují žádné prvky, na jejichž základě by se dal vyvodit závěr, že vztah mezi těmito společnostmi přesahuje běžný obchodní vztah kupujícího a prodávajícího.
6.3.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.3.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009/OŠ
Výroba (v tunách)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Index
100
102
98
80
Kapacita (v tunách)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Index
100
100
98
89
Využití kapacity
92 %
94 %
93 %
83 %
Index
100
102
101
90
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(92)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 20 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie mezi léty 2006 a 2008 přibližně o 1 % klesla výroba výrobního odvětví Unie v této době o 2 %, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření významně klesla v návaznosti na pokles spotřeby Unie.
(93)
Od roku 2000 vynaložili výrobci v Unii zásadní restrukturalizační úsilí zaměřené na řešení nadměrné strukturální kapacity. Prostřednictvím konsolidace a uzavírání papíren snížilo výrobní odvětví Unie svou kapacitu výroby bezdřevého natíraného papíru mezi rokem 2006 a obdobím šetření přibližně o 770 000 tun, tj. o 11 %.
(94)
I přes pokles celkové kapacity se míra využití ještě více snížila, a to z 92 % v roce 2006 na 83 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v době od roku 2008 do období šetření. Je třeba poznamenat, že vysoké využití kapacity je důležitým faktorem pro dlouhodobou životaschopnost výrobců papíru, a to v důsledku vysokých investic do stálých aktiv. Proto byla míra využití kapacity během období šetření považována za nízkou.
6.3.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(95)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009/OŠ
Objem prodeje (v tunách)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Index
100
102
99
81
Podíl na trhu
93 %
91 %
91 %
88 %
Index
100
98
98
95
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(96)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla mezi léty 2006 a 2007 o 4 % (viz 81. bod odůvodnění výše), objem prodeje dotčeného výrobku uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl během téže doby jen o 2 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo ze zvýšené spotřeby v tomto období v plném rozsahu těžit. A kromě toho, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření spotřeba v Unii klesla o 15 %, objem prodeje všech výrobců v Unii se snížil ještě víc, a sice o 18 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se po malém zvýšení v roce 2007 v důsledku toho trvale a významně snižoval, což se projevilo snížením podílu na trhu během posuzovaného období o 5 procentních bodů.
6.3.2.3 Růst
(97)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 19 % daleko výraznější než 14 % pokles spotřeby Unie. V důsledku toho také významně poklesl o 5 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.2.4 Velikost dumpingových rozpětí
(98)
Prozatímní dumpingová rozpětí pro ČLR, uvedená výše v oddílu o dumpingu, jsou významná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3.3 Údaje týkající se spolupracujících výrobců v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.3.1 Průměrné jednotkové ceny spolupracujících výrobců v Unii
(99)
Průměrné prodejní ceny ze závodu, za něž spolupracující výrobci v Unii prodávali dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, se v roce 2007 zvýšily, poté se snížily a do roku 2009 se vrátily téměř na stejnou úroveň jako na začátku posuzovaného období. Celkově zůstaly ceny bezdřevého natíraného papíru v průběhu let stabilní.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
692
717
691
695
Index
100
104
100
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.3.2 Stav zásob
(100)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob spolupracujících výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/OŠ
Zásoby (v tunách)
278 265
298 547
296 387
318 489
Index
100
107
107
114
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.3.3 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (v EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 735
Index
100
102
105
109
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
457
Index
100
106
107
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(101)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace spolupracujících výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 11 % (téměř 900 pracovních míst). Je třeba poznamenat, že uvedené údaje o zaměstnanosti pro období šetření jsou zkreslené o počet zaměstnanců, jež získal jeden ze spolupracujících výrobců v Unii na začátku období šetření. Pokud by se nezohlednil vliv této akvizice na uvedený ukazatel, pokles zaměstnanosti by dosahoval 20 %.
(102)
Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance dokonce i v době značného propouštění v letech 2007 a 2008. Na návrat produktivity v období šetření na úroveň roku 2006 je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž za posuzované období se zvýšily celkem o 10 %.
6.3.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/OŠ
Ziskovost
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Změna (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Index
100
99
84
65
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Spolupracující výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výrazně klesla v důsledku hospodářského útlumu. Snížení cen buničiny v roce 2009 dosáhlo 19 % z průměrné ceny v roce 2008, což bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl ke zlepšení finanční situace v období šetření.
(104)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobců samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok mimořádné zvýšení v období šetření díky klesajícím cenám buničiny. Návratnost investic vykázala nepříznivý vývoj v souladu se zápornými výsledky zisku dosaženými spolupracujícími výrobci v Unii do roku 2008 a kladným trendem během období šetření v důsledku mimořádných úspor nákladů díky nízkým cenám buničiny.
(105)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se schopnost spolupracujících výrobců v Unii investovat snížila, jelikož se během posuzovaného období s výjimkou období šetření výrazně zhoršil peněžní tok. V důsledku toho investice během posuzovaného období klesly o 35 % a omezily se na instalaci kogeneračních zařízení, která výrobcům v Unii pomohla zmírnit vliv neustále rostoucích nákladů na energii.
6.3.3.5 Schopnost získávat kapitál
(106)
Papírenský průmysl se obecně vyznačuje vysokou zadlužeností spojenou s významnými investicemi do stálých aktiv. V důsledku ztrát utrpěných během převážné části posuzovaného období byla narušena také schopnost spolupracujících výrobců v Unii získávat kapitál a financovat své aktivity za přiměřených finančních nákladů. Tak tomu bylo zejména v roce 2008, kdy musel být jeden ze spolupracujících výrobců v Unii refinancován při významné výši rizikové prémie, zatímco nejmenší spolupracující výrobce se v roce 2008 dostal do platební neschopnosti a převzal jej jiný výrobce v Unii.
6.4 Závěr o újmě
(107)
Šetření prokázalo, že se během posuzovaného období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je objem výroby (-20 %), využití kapacity (-10 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-19 %), a podíl na trhu (-5 procentních bodů). Kromě toho byly až do roku 2008 vážně postiženy ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je návratnost investic a ziskovost. Náhlé zvýšení ziskovosti v období šetření bylo způsobeno čistě dočasným a výjimečným poklesem světových cen buničiny v období šetření. Je třeba poznamenat, že i během období šetření byla míra ziskovosti velmi nízká a nebyla považována za faktor, který by mohl změnit závěr, že spolupracující výrobci v Unii byli ve velmi slabé finanční pozici.
(108)
Šetření také ukázalo, že výše uvedený obraz újmy lze vysvětlit zejména skutečností, že i přes své restrukturalizační úsilí a zlepšení produktivity nebyli spolupracující výrobci v Unii schopni zvýšit své ceny bezdřevého natíraného papíru nad úroveň pokrývající náklady. Je to způsobeno hlavně cenovým podbízením ze strany čínských vývozců během období šetření, které má významný vliv na trhu, kde je vysoká transparentnost cen. V období šetření se spolupracujícím výrobcům v Unii podařilo snížit své výrobní náklady prostřednictvím dalšího zlepšování produktivity a v důsledku poklesu cen buničiny, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Jelikož se zlepšila rovnováha nabídky a poptávky na trhu v důsledku snahy výrobců řešit strukturální nadbytek kapacity prostřednictvím konsolidace a uzavírání výrobních závodů, mohly být ceny bezdřevého natíraného papíru udržovány na stabilní úrovni. Spolupracující výrobci v Unii však nebyli schopni zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla takové míry ziskovosti, které jsou nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, jedna strana tvrdila, že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do rozsahu působnosti současného šetření. Na základě tohoto tvrzení strana uvedla, že vynětím tohoto výrobku ze stanovení podstatné újmy a analýzy trendů se zkreslil obraz o újmě. Na základě závěrů uvedených ve 20. a 22. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou různé výrobky, však bylo toto tvrzení zamítnuto.
(110)
Stejná strana tvrdila, že pohlcení jednoho výrobce v Unii jedním ze spolupracujících výrobců v Unii v roce 2008 bylo důkazem, že tento spolupracující výrobce v Unii je v poměrně dobrém stavu. Za prvé je třeba poznamenat, že podstatná újma se posuzuje na základě situace výrobního odvětví Unie, a nikoli na základě konkrétní situace jediného výrobce. Jak je uvedeno v 107. bodě odůvodnění výše, většina ukazatelů újmy vykázala během sledovaného období záporný trend prokazující zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Akvizice byla navíc považována za součást restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. V každém případě je třeba poznamenat, že při analýze makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, objem prodeje a podíl na trhu, měla tato akvizice neutrální účinek, jelikož makroekonomické ukazatele se posuzují s ohledem na všechny výrobce v Unii tvořící výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění. Jinými slovy, tyto faktory by měly v případě změny vlastnictví zůstat celkově nezměněné.
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se předběžně konstatuje, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(112)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly zkoumány i další známé činitele jiné než dumpingový dovoz, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
7.2 Účinek dumpingového dovozu
(113)
Je třeba poznamenat, že trh Unie s bezdřevým natíraným papírem se vyznačuje vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek. Bezdřevý natíraný papír je navíc výrobkem komoditního typu a neumožňuje významné cenové rozdíly mezi různými zdroji. Velká část výrobků se prodává prostřednictvím obchodníků, kteří nutí výrobní odvětví Unie udržovat ceny v souladu s levným a dumpingovým dovozem. Proto mají ceny dováženého bezdřevého natíraného papíru, z něhož 35 % pocházelo během období šetření z ČLR, obecně významný vliv na úroveň cen na trhu Unie.
(114)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl (+ 183 %). Dumpingový dovoz z ČLR se od roku 2006 do roku 2007 nejprve zdvojnásobil, zatímco ceny byly v roce 2007 o 2 % nižší než v předchozím roce. V roce 2008 zůstal dovoz z ČLR stabilní, zatímco průměrné ceny klesly o další 1 %. Objem čínského dovozu (+ 71 %) a jeho podíl na trhu (+ 120 %) v období šetření opět dramaticky vzrostly, přičemž ceny se snížily (- 5 %) a byly nižší než ceny spolupracujících výrobců v Unii o 5,6 %, čímž vyvíjely tlak na ceny na trhu Unie a bránily výrobcům v Unii ve zvýšení jejich cen na ziskovou úroveň.
(115)
Je nutno připomenout, že během posuzovaného období spotřeba v Unii klesla o 14 %. Výrobní odvětví Unie čelilo značnému poklesu objemu prodeje (o 19 %). Tento pokles prodeje však byl mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl ke snížení podílu na trhu o 5 procentních bodů. Čínský dovoz zároveň zvýšil svůj podíl na trhu přibližně o 3 procentní body. To ukazuje, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu z velké části převzal dumpingový dovoz z ČLR.
(116)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit své prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny buničiny dosáhly nejvyšších hodnot. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a snížení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo předběžně konstatováno, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně záporný vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj spotřeby na trhu Unie
(118)
Jak je uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, spotřeba bezdřevého natíraného papíru v Unii se v roce 2007 nejprve zvýšila, načež v roce 2008 a v období šetření klesla. Během posuzovaného období celé výrobní odvětví Unie přišlo o část svého podílu na trhu. Jeden ze spolupracujících vývozců v ČLR tvrdil, že snížení objemu prodeje u výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu bylo způsobeno poklesem spotřeby, který byl důsledkem hospodářské krize a rozšíření elektronických médií.
(119)
Přestože nelze přehlížet, že tento nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ať už byly jeho příčiny jakékoli, měl záporný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu, stojí rovněž za zmínku, že se čínským vývozcům v téže době a zejména od roku 2008 do roku 2009 podařilo zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku, jejž dumpingový dovoz na trhu způsoboval. Má se tudíž za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především výrazným nárůstem dumpingového dovozu z ČLR a cenovým podbízením uplatňovaným čínskými vývozci, a nikoli klesající spotřebou. Přestože pokles poptávky k újmě přispěl, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi utrpěnou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
7.3.2 Ceny suroviny
(120)
Průměrné výrobní náklady spolupracujících výrobců v Unii se mírně zvýšily (o 2 %) mezi lety 2006 a 2008 a klesly o 5 % v období šetření. Šetření ukázalo, že náklady spolupracujících výrobců v Unii na výrobu bezdřevého natíraného papíru obecně sledovaly stejný trend jako vývoj cen buničiny, jedné z hlavních surovin při výrobě papíru. Průměrná cena buničiny se mezi roky 2006 a 2008 zvýšila o 8 % a poté od konce roku 2008 do posledního měsíce období šetření prudce klesala. Cena buničiny byla v roce 2009 průměrně o 19 % nižší než v předchozím roce.
(121)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možno očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. Až do roku 2008 k tomu však nedocházelo. Výrobci v Unii byli ve skutečnosti nuceni udržovat nízké prodejní ceny, i když ceny buničiny v roce 2008 rostly, aby mohli konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což v té době vedlo k značnému poklesu jejich ziskovosti. V období šetření se situace zlepšila v důsledku abnormálního poklesu cen buničiny, zatímco ceny bezdřevého natíraného papíru se podařilo ve stejné době udržet na stabilní úrovni. Avšak i v tomto výjimečném období stále velmi nízké úrovně zisku nedovolily spolupracujícím výrobcům v Unii zotavit se z dopadů pokračujících dumpingových praktik. Navzdory snížení nákladů na surovinu se skutečně ještě nepodařilo zvýšit cenové hladiny natolik, aby bylo dosaženo solidních ziskových rozpětí nezbytných pro provozovatele této kapitálově náročné výroby.
(122)
Vyslovuje se tudíž předběžný závěr, že dumpingový dovoz z ČLR, který byl levnější než ceny spolupracujících výrobců v Unii, stlačil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícím výrobcům v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryli své náklady nebo dosáhli přiměřené ziskovosti. Vzhledem k tomu, že ceny suroviny v období šetření výrazně klesaly, bylo konstatováno, že nemohly mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie během téže doby utrpělo.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(123)
Vedle dumpingového dovozu byla jakožto jeden ze známých činitelů, které se mohly spolupodílet na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, posuzována rovněž vývozní výkonnost, aby se prokázalo, že dumpingovému dovozu není přičítána možná újma způsobená těmito ostatními faktory. Tato analýza ukázala, že během posuzovaného období vývoz spolupracujících výrobců v Unii určený subjektům, které nejsou ve spojení, představoval důležitou část jejich prodeje (kolem 27 %). Přestože objem vývozu v posuzovaném období rovněž klesl o 9 %, byla ztráta objemu méně výrazná než ztráta objemu prodeje na trhu Unie (19 %). Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou spolupracující výrobci v Unii utrpěli. Vzhledem k tomu, že vývoz hraje důležitou úlohu při udržování vysoké úrovně využití kapacity, aby se pokryly vysoké fixní náklady na investice do strojního zařízení, bylo konstatováno, že ačkoliv se vývozní výkonnost zhoršovala, měl vývoz celkově kladný vliv. V souladu s tím se má za to, že i když snížení vývozní aktivity mohlo přispět k celkovému zhoršení situace výrobního odvětví Unie, na druhé straně zmírnilo ztráty utrpěné na trhu Unie, a tudíž nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(124)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že výrobní odvětví Unie utrpělo výrazný pokles vývozu v důsledku silného kurzu eura vůči americkému dolaru a že újma způsobená tímto činitelem by neměla být přičítána dovozu z ČLR. Jak je uvedeno výše, zhoršení vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, ať už jsou příčiny takového zhoršení jakékoli, není hlavním důvodem újmy, kterou výrobci utrpěli, a nenarušuje tudíž příčinnou souvislost uvedenou ve 117. bodě odůvodnění.
7.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(125)
Vývoj objemu a cen dovozu z jiných třetích zemí od roku 2006 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Dovoz ze třetích zemí
2006
2007
2008
2009/OŠ
Švýcarsko
Dovoz (v tunách)
194 748
191 636
226 736
172 233
Index
100
98
116
88
Podíl na trhu
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Index
100
95
115
103
Cena (v EUR/t)
787
782
758
793
Index
100
99
97
105
Indonésie
Dovoz (v tunách)
19 834
30 714
27 178
49 877
Index
100
155
137
251
Podíl na trhu
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Index
100
149
135
292
Cena (v EUR/t)
855
818
845
681
Index
100
96
99
80
Jižní Korea
Dovoz (v tunách)
45 154
65 251
46 498
46 068
Index
100
145
103
102
Podíl na trhu
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Index
100
139
102
118
Cena (v EUR/t)
562
669
664
618
Index
100
119
118
110
Všechny ostatní země
Dovoz (v tunách)
58 623
70 984
62 844
100 711
Index
100
121
107
172
Podíl na trhu
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Index
100
117
106
199
Cena (v EUR/t)
962
860
914
824
Index
100
89
95
86
Zdroj: Eurostat.
(126)
K hlavním ostatním třetím zemím vyvážejícím bezdřevý natíraný papír na trh Unie patří především Švýcarsko, Indonésie a Jižní Korea. Z vývoje objemů dovozu je patrné, že zvýšení dovozu z ČLR bylo výraznější než z jakékoli jiné z ostatních třetích zemí. Co se týče dovozu ze Švýcarska, ten byl prodáván vždy za podstatně vyšší ceny než výrobky dovážené z ČLR. Podíl švýcarských výrobků na trhu zůstal poměrně stabilní s výjimkou roku 2008, kdy se přechodně zvýšil na více než 4 %, načež v období šetření opět klesl přibližně na úroveň roku 2006. Bezdřevý natíraný papír dovážený ze Švýcarska byl tvořen především výrobou jedné společnosti vlastněné jedním ze spolupracujících výrobců v Unii a vyšší jednotkové ceny mohly být spojeny s různými druhy sortimentní skladby a prodejní struktury. Pokud jde o dovoz z Indonésie, ten se do Unie uskutečňoval také za vyšší ceny než v případě čínských výrobků, s výjimkou období šetření, kdy ceny klesly, velmi pravděpodobně z velké části v důsledku poklesu cen buničiny. Výsledný nárůst dovozu, který však během období šetření zůstal v objemovém vyjádření na nízké úrovni, vedl k podílu na trhu, který v té době také zůstal na nízké úrovni. Dovoz z Jižní Koreje přicházel do Unie v malých množstvích během celého posuzovaného období a podíl na trhu zůstal neměnný. I když byly korejské dovozní ceny srovnatelné s dovozními cenami z ČLR, korejské ceny nevykazovaly trvale klesající tendenci, jak tomu bylo u čínského dovozu po celé posuzované období. Dovoz ze všech dalších zemí měl podstatně vyšší ceny než dovoz z ČLR a objemy dovozu byly nízké.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností se předběžně konstatuje, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.5 Strukturální nadbytek kapacity
(128)
Jeden spolupracující vývozce v ČLR tvrdil, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena jeho nadměrnou kapacitou. Snížení kapacity a konsolidace výrobního odvětví Unie proto nebyly důsledkem čínského dovozu, nýbrž je třeba považovat je za opatření proti nadměrné kapacitě. Šetření však ukázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty v posuzovaném období, a to zejména v roce 2008, navzdory restrukturalizaci výrobců, protože, jak je uvedeno výše ve 113. až 117. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie stále nedokázalo zvýšit své ceny na úroveň přesahující jeho náklady. Tato situace byla způsobena hlavně cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu, který probíhal za ceny nižší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
7.4 Závěr o příčinné souvislosti
(129)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež si na trhu Unie za podobné druhy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(130)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým snížením poptávky na trhu Unie mezi rokem 2006 a obdobím šetření a také s nepříznivým vývojem podílu výrobců v Unii na trhu v téže době. Ve stejné době byl zaznamenán nepříznivý vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
(131)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(132)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(133)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro konstatování, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení byl na základě všech předložených důkazů zvážen pravděpodobný dopad možných opatření na výrobce v Unii, dovozce, obchodníky, distributory a uživatele dotčeného výrobku a rovněž pravděpodobné následky nepřijetí opatření.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(134)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 14 známých výrobců, kteří podle odhadu sdružení CEPIFINE představují zhruba 98 % výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 11 000 lidí.
(135)
Dva ze známých výrobců se postavili proti zahájení šetření, avšak neposkytli žádné další informace a nespolupracovali při šetření. Na základě dostupných informací a zejména na základě údajů poskytnutých sdružením CEPIFINE, jež ukázaly zhoršení situace výrobního odvětví Unie, však lze důvodně předpokládat, že tyto dvě společnosti byly dumpingovým dovozem rovněž nepříznivě ovlivněny. Nespolupráce tedy nebyla považována za známku toho, že by se jejich situace lišila od situace ostatních výrobců v Unii.
(136)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy během posuzovaného období vykazovala záporný trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, a to navzdory mírnému zlepšení v období šetření. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(137)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní upravit ceny bezdřevého natíraného papíru tak, aby odrážely jednotlivé složky nákladů. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(138)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci a obchodníci
(139)
Dotazníky byly zaslány čtrnácti známým nezávislým dovozcům a obchodníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení a byli uvedeni v podnětu. V průběhu šetření se přihlásilo několik dalších obchodníků (ve výrobním odvětví nazývaných též „kupci“). Nakonec spolupracovalo v rámci šetření devatenáct společnosti, i když někteří z těchto respondentů poskytli pouze částečné informace. Bylo zjištěno, že dovozci působí na trhu také jako obchodníci, a proto budou všechny tyto zúčastněné strany nadále označovány jen jako „obchodníci“.
(140)
Šetření ukázalo, že všichni obchodníci nakupovali bezdřevý natíraný papír z několika zdrojů a hlavně od výrobců v Unii. Pět obchodníků vůbec nenakupovalo bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR nebo jej nakupovalo jen příležitostně. Sedm společností, které poskytly kvantitativní informace o svých nákupech dotčeného výrobku, představovalo dohromady 47 % celkového dovozu z ČLR. Dovoz, včetně dovozu z ČLR, představoval pouze omezenou část jejich celkového podnikání a jakýkoli nepříznivý dopad navrhovaných opatření bude tudíž pravděpodobně zanedbatelný. Všichni obchodníci uvedli, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii má velmi podobnou kvalitu jako bezdřevý natíraný papír vyráběný v ČLR a navzájem jsou tyto výrobky zaměnitelné. Šetření kromě toho potvrdilo, že existuje velké množství jiných dovozních zdrojů a obchodníci se mohou přeorientovat na tyto jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobém horizontu.
(141)
Dva dovážející obchodníci spoléhali při svých nákupech bezdřevého natíraného papíru hlavně na čínské zdroje. Obě tyto společnosti uvedly, že budou obtížně nakupovat výrobky od výrobců v Unii, protože bude nutno dodržovat tradiční prodejní kanály v důsledku minimálních objednacích množství požadovaných výrobci a distribučních smluv, jež se musí dodržovat. To však přímo neovlivnilo dostupnost bezdřevého natíraného papíru od výrobců v Unii, jelikož ti měli k dispozici dostatečnou volnou kapacitu. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(142)
Pokud jde o možnost přenést případné zvýšení nákladů na své zákazníky, všichni spolupracující obchodníci se odvolávali na značnou transparentnost cen na trhu Unie a uváděli, že by mohli zvýšit své prodejní ceny pro konečné zákazníky pouze v případě, že by se cenová úroveň v Unii obecně zvýšila. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že zamýšlený účinek antidumpingových cel spočívá mimo jiné ve zvýšení hladiny cen v Unii tak, aby pokrývaly náklady, se předpokládá, že dovozci by proto dokázali případné zvýšení cen způsobené antidumpingovým clem přenést alespoň zčásti na své zákazníky. Je třeba také poznamenat, že jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že čínský dovoz tvoří jen velmi malou část celkového podnikání obchodníků, a proto by byl účinek antidumpingového cla obecně zanedbatelný. A konečně, má se také za to, že dovozci dosahují vyšší ziskovosti ze svého dalšího prodeje bezdřevého natíraného papíru nakupovaného od výrobců v ČLR, a proto by také byli schopni spokojit se s menším ziskem v důsledku toho, že by sami absorbovali alespoň částečné zvýšení nákladů.
(143)
Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce a obchodníky celkově významný nepříznivý dopad.
8.4 Uživatelé
(144)
Dotazníky byly zaslány osmi známým uživatelům v Unii, kteří byli uvedeni v podnětu. Během šetření se přihlásilo několik dalších uživatelů. Dotazník úplně nebo částečně zodpovědělo celkem 17 společností. Tyto společnosti sídlí po celé Unii a představují tiskařské a vydavatelské odvětví. Jelikož bylo zjištěno, že tržní podmínky a struktura nákladů jsou jiné u tiskáren než u vydavatelů, byl dopad opatření analyzován pro každou skupinu odděleně.
8.4.1 Tiskárny
(145)
Základní informace poskytlo celkem devět tiskáren, většinou malých a středních podniků. Podle informací, které jsou tak k dispozici, bylo zjištěno, že obecně je podíl bezdřevého natíraného papíru ve vztahu k celkovým nákladům na výrobu tiskovin poměrně vysoký, tj. průměrně kolem 40 %. Většina spolupracujících tiskáren začala používat čínský papír teprve nedávno a několik z nich až po skončení období šetření. Bylo potvrzeno, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii a v ČLR má obdobnou jakost a že mezi obchodníky existuje silná cenová soutěž.
(146)
Všechny tiskárny uvedly, že případné zvýšení cen bude mít významný nepříznivý vliv na jejich ziskovost. Bylo namítnuto, že tiskařský průmysl je již pod tlakem v důsledku nadměrné strukturální kapacity a případné zvýšení nákupních cen bezdřevého natíraného papíru by na něj kladlo další tlak. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k malému množství čínského bezdřevého natíraného papíru používaného tiskárnami (které stále ještě většinu potřebného bezdřevého natíraného papíru nakupují od výrobců v Unii) se přímý dopad případného cla považuje za zanedbatelný. Pokud jde o obecné zvýšení cen na trhu Unie, mělo se za to, že jelikož tento nárůst cen by měl dopad na všechny hospodářské subjekty, jeho účinek by byl neutrální.
(147)
Některé tiskárny tvrdily, že antidumpingové clo by vedlo k nedostatku dodávek na trhu a delším dodacím lhůtám. Šetření ukázalo, že výrobci a zprostředkovatelé v Unii jsou schopni zásobovat trh požadovanými dodávkami. Na základě výše uvedených skutečností a zejména vzhledem k tomu, že toto tvrzení nebylo podloženo důkazy, bylo toto tvrzení zamítnuto.
8.4.2 Vydavatelé
(148)
Pokud jde o vydavatelské odvětví, bylo od společností obdrženo šest odpovědí na dotazník. Pouze jedna společnost nakupovala během období šetření menší množství bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR. Čtyři společnosti poskytly kvantitativní údaje o své spotřebě bezdřevého natíraného papíru.
(149)
Celkově bylo zjištěno, že výrobky, ve kterých se využívá bezdřevý natíraný papír, představovaly průměrně 16 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto oboru podnikání činil kolem 12 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo bezdřevý natíraný papír zejména od výrobců v Unii, zatímco jen jedna z nich využívala bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR. Další společnost začala nakupovat čínské výrobky teprve po skončení období šetření. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření na dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na vydavatelské odvětví, a to zejména vzhledem k nízkým objemům bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR, jež se v tomto odvětví používají. Kromě toho bylo zjištěno, že jsou tyto společnosti ziskové a mohly by přenést zvýšení cen na konečného zákazníka snadněji, protože je běžnější používání papíru určeného zákazníkem, kdy se používá při výrobě papír zakoupený samotným zákazníkem. A konečně, vydavatelé mají větší kupní sílu z důvodu úspor z rozsahu.
(150)
Písemné podání poskytla tři sdružení tiskařského průmyslu. Dvě se postavila proti uložení cel, přičemž namítala, že případné zvýšení cen by vedlo k vyšším nákladům a tím ke ztrátě konkurenceschopnosti a pracovních míst v navazujících odvětvích. Tato sdružení tvrdila, že existuje silná křížová pružnost mezi tištěnými a elektronickými mediálními výrobky, což znamená, že jakékoli zvýšení cen by vedlo ke zmenšení tohoto segmentu. Šetření ukázalo, že v rámci papírových výrobků existuje několik segmentů, co se týče očekávaného růstu, a že segment vysoce kvalitního tiskového papíru, ve kterém se bezdřevý natíraný papír především používá, stále ještě roste. Pokud jde o tvrzení, že ztráty by se přenesly na navazující trh, toto tvrzení je neurčité a nebylo podloženo žádnými informacemi nebo důkazy. Šetření kromě toho neodhalilo žádný významný dopad na vydavatele, kteří nakupovali papír hlavně z jiných zdrojů než z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(151)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít pravděpodobně opatření uložená na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, se zdá, že dopad na uživatele v uvedených dvou odlišných odvětvích bude celkově omezený. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobcům v Unii způsobené dumpingovým dovozem.
(154)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpěli výrobci v Unii.
(155)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se konstatuje, že jak uvedl výše zmíněný žadatel, ziskové rozpětí 8 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, jehož by mohli výrobci v Unii pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(156)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 8 % k výrobním nákladům.
(157)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých druhů výrobků u vyvážejících výrobců v ČLR a újmu nepůsobící ceny příslušných druhů výrobků prodávaných během období šetření výrobci v Unii na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů výrobků.
9.2 Prozatímní opatření
(158)
Ve světle výše uvedených skutečností a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(159)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro ČLR, vyjádřená jako cena CIF na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
39,1 %
39,1 %
Všechny ostatní společnosti
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (5) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Kde je to třeba, nařízení se odpovídajícím způsobem pozmění a seznam společností požívajících výhod individuálních celních sazeb se zaktualizuje.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(163)
V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely případného konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů CN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódů TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Prozatímní antidumpingové clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Prozatímní antidumpingové clo se rovněž nevztahuje na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
19,7 %
B001
Všechny ostatní společnosti
39,1 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2010.
REGLAMENTO (UE) No 1042/2010 DE LA COMISIÓN
de 16 de noviembre de 2010
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de papel fino estucado originario de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base») y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
El 18 de febrero de 2010, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó mediante un anuncio (2) («el anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de papel fino estucado originario de la República Popular China («China» o «el país afectado»).
(2)
El procedimiento antidumping se inició a raíz de una denuncia presentada el 4 de enero de 2010 por Cepifine (Asociación Europea de Fabricantes de Papel Fino) («el denunciante») en nombre de productores que representan una proporción importante, en este caso más del 25 %, de la producción total de papel fino estucado de la Unión. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia del dumping de dicho producto y del perjuicio importante resultante. Estas pruebas se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
1.2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al denunciante, a otros productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores conocidos y a una asociación de productores (una asociación papelera) de China, a los representantes del país afectado, a los importadores conocidos y a los usuarios conocidos. La Comisión comunicó también el inicio del procedimiento a productores y a una asociación de productores (una asociación papelera) de los Estados Unidos de América (EE.UU.) y, posteriormente, a un productor de Tailandia, dado que se consideró que EE.UU. y Tailandia podrían utilizarse como países análogos. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de presentar sus puntos de vista por escrito y solicitar audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones concretas por las que debían ser oídas.
(4)
Teniendo en cuenta el número aparentemente elevado de productores exportadores, productores de la Unión e importadores no vinculados, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si era necesario un muestreo y, en ese caso, seleccionar muestras, se pidió a todos los productores exportadores conocidos y a su asociación papelera conocida, a todos los productores conocidos de la Unión y a los importadores no vinculados que se dieran a conocer a la Comisión y proporcionasen, según lo especificado en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto afectado (que se define en el capítulo 2.1) durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el 31 de diciembre de 2009. También se consultó a las autoridades chinas.
(5)
Como se explica en el considerando 28, dos grupos de productores exportadores chinos facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. Teniendo esto en cuenta, se decidió que el muestreo no era necesario para los productores exportadores chinos.
(6)
A fin de permitir que los productores exportadores chinos conocidos, si así lo deseaban, presentasen una solicitud de concesión de trato de economía de mercado (TEM) o de trato individual (TI), la Comisión envió los formularios oportunos a los productores exportadores notoriamente afectados y a las autoridades chinas. Como se señala en los considerandos 33 y 53, un grupo de productores exportadores chinos solicitó el TEM con arreglo al artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, o el TI, en caso de que la investigación estableciese que no cumplían las condiciones para el TEM, mientras que el otro grupo de productores exportadores chinos solicitó el TI.
(7)
Como se explica en el considerando 29, se decidió que el muestreo no era necesario para los productores de la Unión.
(8)
Como se explica en el considerando 30, se decidió que el muestreo no era necesario para los productores no vinculados.
(9)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a todas las demás partes que lo solicitaron dentro de los plazos fijados en el anuncio de inicio, a saber, el denunciante, otros productores conocidos de la Unión, los productores exportadores conocidos de China y una asociación de productores (una asociación papelera), los representantes del país afectado, los importadores conocidos, los usuarios conocidos, los productores conocidos de EE.UU., una asociación de productores (una asociación papelera) de EE.UU. y un productor de Tailandia.
(10)
Se recibieron respuestas a los cuestionarios y otras contribuciones de 2 grupos de productores exportadores chinos, de la asociación denunciante (Asociación Europea de Fabricantes de Papel Fino-Cepifine), de los cuatro productores de la Unión Europea denunciantes y otro productor de la Unión, de 16 importadores y operadores comerciales no vinculados, de 17 usuarios y de tres asociaciones de impresores y papeleros, y de un productor de EE.UU., que se consideró país análogo.
(11)
La Comisión recogió y verificó toda la información que consideró necesaria para el análisis del TEM y del TI, así como para la determinación provisional del dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores y asociación de la Unión
-
Cepifine, Bruselas (Bélgica),
-
Sappi Fine Paper Europe, Bruselas (Bélgica),
-
LECTA Group (Cartiere del Garda SpA, Riva del Garda [Italia], Condat SAS, Le Plessis Robinson [Francia] y Torraspapel, SA, Barcelona [España]), Barcelona (España),
-
Burgo Group spa, Altavilla Vicentina (Italia) y sus empresas vinculadas Burgo Distribuzione srl, Milán (Italia), y Ebix SA, Barcelona (España),
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen (Alemania).
b)
Productores exportadores de China
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, la sociedad de cartera de Asia Pulp & Paper Group («APP»).
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province (China),
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province (China),
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang Province (China),
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang Province (China).
2)
Chenming Paper Group («Chenming»).
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province (China),
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province (China).
c)
Empresas vinculadas a los productores exportadores chinos
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd, Hong Kong,
-
Chenming (HK) Limited, Hong Kong,
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padua (Italia).
d)
Importadores de la Unión
-
Cartaria Subalpina, Turín (Italia),
-
Middleton Paper, Walsall (Reino Unido),
-
Paperlinx, Northampton (Reino Unido).
(12)
Habida cuenta de la necesidad de establecer un valor normal para el productor exportador de China en ausencia de TEM, se llevó a cabo, en los locales de la empresa que figura a continuación, una inspección in situ para establecer dicho valor a partir de los datos de un país análogo (Estados Unidos, en este caso):
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts (EE.UU.).
1.3. Período de investigación y período considerado
(13)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el 31 de diciembre de 2009 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio cubrió desde el 1 de enero de 2006 hasta el final del PI («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(14)
El producto afectado es papel fino estucado, que es papel o cartón estucado por una o las dos caras (excluido papel o cartón Kraft), en hojas o en bobinas (rollos), con un peso igual o superior a 70 g/m2, pero no superior a 400 g/m2, y con un grado de blancura superior a 84 (medido con arreglo a la norma ISO 2470-1), originario de China («el producto afectado»), clasificados actualmente en los códigos NC ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 y ex 4810 99 90.
(15)
El papel fino estucado es papel y cartón de alta calidad usado generalmente para imprimir material de lectura, como revistas, catálogos, informes anuales o anuarios. El producto afectado incluye tanto hojas como bobinas adecuadas para el uso en máquinas para imprimir alimentadas con hojas (tipo CutStar). Las bobinas adecuadas para el uso en prensas alimentadas con hojas (bobinas para cortar) están diseñadas para ser cortadas en trozos antes de la impresión y, por tanto, se considera que son sustituibles y directamente competitivas con las hojas.
(16)
El producto afectado no incluye bobinas adecuadas para su uso en rotativas. Las bobinas adecuadas para su uso en rotativas de bobina se definen como aquellas que, si se someten a ensayo según el procedimiento de la norma ISO 3783:2006, relativa a la determinación de la resistencia al arrancamiento - Método de velocidad acelerada con el aparato IGT (modelo eléctrico), arrojan un resultado de menos de 30 N/m al medir en la dirección transversal del papel (CD), y de menos de 50 N/m al medir en la dirección de la máquina (MD). También, en contraste con las bobinas usadas en máquinas para imprimir alimentadas con hojas, normalmente las bobinas para uso en rotativas se introducen directamente en las máquinas para imprimir y no se cortan de antemano.
(17)
Una de las partes alegó que el ámbito de aplicación de la investigación se definió de manera demasiado restrictiva, y que deberían haberse incluido las bobinas de papel fino estucado adecuadas para rotativas de bobina. Alegó que las bobinas para rotativas y las incluidas en el ámbito de la presente investigación (bobinas para cortar y hojas) compartían las mismas características técnicas y físicas básicas, y no eran distinguibles unas de otras. Además, ambas se utilizaban para la impresión de alta calidad y eran, por lo tanto, hasta cierto punto intercambiables.
(18)
Sin embargo, en contraste con esta alegación, la investigación confirmó que hay efectivamente características técnicas y físicas, como la humedad y la rigidez, diferentes entre el papel usado en rotativas de bobina y el usado en máquinas para imprimir alimentadas con hojas. Por otro lado, la investigación confirmó que las características técnicas enumeradas en el considerando 16 son específicas de las bobinas adecuadas para el uso en rotativas de bobina. Debido a estas diferencias, el papel utilizado en rotativas de bobina y el usado en máquinas alimentadas con hojas no pueden usarse en el mismo tipo de máquinas para imprimir y no son, por lo tanto, intercambiables. Todas las partes acordaron que ambos tipos de papel son distintos por lo que atañe a su resistencia superficial y a su resistencia a la tracción.
(19)
La parte en cuestión alegó además que los clientes ven el papel fino estucado en forma de hojas, de bobinas para cortar y de bobinas para rotativas como un único mercado, por lo que los canales de distribución son los mismos. Las características técnicas diferentes solo se reflejan en mínimas diferencias de precios entre estos grupos de productos.
(20)
No obstante, la investigación reveló que ambos tipos de bobinas tampoco son intercambiables desde un punto de vista económico, porque las bobinas para rotativas se usan para trabajos de impresión de gran volumen, que generalmente se hacen por encargo y requieren entrega a plazo fijo; por lo tanto, estos productos no son almacenados por los intermediarios, sino se envían directamente a los usuarios finales, es decir, se venden también por un canal de distribución distinto del de las bobinas usadas en máquinas para imprimir alimentadas con hojas. Los diferentes procesos de producción y las distintas economías de escala en los procesos de impresión se reflejan en claras diferencias de precios.
(21)
Con este argumento se rechazaron las alegaciones.
(22)
La misma parte alegó que la resistencia al arrancamiento no era una característica técnica adecuada para diferenciar los productos, ya que se trataría de ensayos de tipo general, y sus resultados podrían además verse afectados por el contenido de humedad del papel sometido a ensayo. Alegó además que, según otros ensayos llevados a cabo con una muestra de papel fino estucado para rotativas de bobina (que incluyó productos producidos por la industria de la Unión), puede observarse que estos productos no quedarían incluidos en la actual definición del producto, lo cual prueba que el criterio de «resistencia al arrancamiento» para distinguir el papel fino estucado usado en las rotativas de bobina y en las máquinas alimentadas con hojas es inadecuado. En primer lugar, no se presentaron pruebas en apoyo del argumento de que el contenido de humedad del papel podía hacer que los resultados de los ensayos conforme a la norma ISO 3783:2006 no fuesen fiables. En segundo lugar, los ensayos con muestras de papel fino estucado para rotativas de bobina no fueron realizados por un experto independiente, por lo que su fiabilidad y objetividad no se consideraron suficientes para servir de base a cualesquiera conclusiones. Por ello, se consideró provisionalmente que la resistencia al arrancamiento era una característica técnica fiable para distinguir entre el papel fino estucado usado en rotativas de bobina y el usado en máquinas para imprimir alimentadas con hojas.
(23)
Durante la investigación, algunas partes alegaron también que el papel multicapa y el cartón multicapa (que se definen en el siguiente considerando) debían excluirse del ámbito de la investigación. Según ellas, el papel multicapa y el cartón multicapa tienen características físicas diferentes, como capas múltiples, mayor rigidez y menor densidad, y su uso final es distinto, pues estos productos generalmente se utilizan para cajas plegables y embalajes. Estas partes alegaron finalmente que el papel y cartón de una capa y el papel y cartón multicapa se distinguían fácilmente por su apariencia física.
(24)
El papel multicapa y el cartón multicapa definidos en las notas explicativas de la partida 4805 del sistema armonizado son productos obtenidos prensando juntas dos o más capas de pulpas húmedas, de las cuales al menos una tiene características diferentes de las otras. Estas diferencias pueden deberse al tipo de pulpa usado (por ejemplo, residuos reciclados), al método de producción (por ejemplo, mecánico o químico) o, si las pulpas son del mismo tipo y han sido producidas con el mismo método, al grado de transformación (por ejemplo, no blanqueado, blanqueado o coloreado).
(25)
La investigación mostró que el papel y el cartón multicapa tienen efectivamente algunas características físicas y técnicas diferentes; en concreto, tienen varias capas de pulpa, lo que les da una rigidez mayor. El papel y el cartón multicapa se producen mediante un método de producción diferente, que exige una maquinaria papelera distinta de la usada para la producción de papel fino estucado, pues en el proceso de producción se adosan varias capas de pulpa para formar un solo producto. Por último, el papel y el cartón multicapa sirven para otros fines (principalmente embalajes) que el papel fino estucado, utilizado para la impresión de alta calidad de material de promoción, revistas, etc. Por lo tanto, se considera provisionalmente que el papel y el cartón multicapa definidos en el considerando 24 no constituyen el producto afectado. Por consiguiente, los códigos NC mencionados que cubren las importaciones de papel multicapa y cartón multicapa quedan provisionalmente excluidos del ámbito de la investigación.
(26)
Para finalizar, un productor chino alegó que el llamado «cartón» debía excluirse del ámbito de la investigación, pues no queda incluido en la definición de papel fino (estucado o no), debido a presuntas diferencias de peso, grosor y rigidez. Se constató que el término «cartón» suele emplearse para papel de alto gramaje, en general, más pesado; así, «cartón» se define comúnmente como papel con un peso básico superior a 224 g/m2. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que la diferencia de peso no tiene un impacto significativo en las restantes características físicas y técnicas restantes y en los usos finales que lo harían distinguible del producto afectado. También se observa que, de acuerdo con el considerando 14, todo el papel fino estucado con un peso igual o superior a 70 g/m2, pero no superior a 400 g/m2, se incluyó explícitamente en la definición del producto afectado. Por lo tanto, el cartón se considera provisionalmente como producto afectado.
2.2. Producto similar
(27)
Se comprobó que el producto afectado, el producto producido y vendido en el mercado interior de China y en el mercado interior de EE.UU., que se utilizó provisionalmente como país análogo, así como el producto fabricado y vendido en la Unión por los productores de la Unión, tenían las mismas características físicas y técnicas básicas, así como los mismos usos básicos. Por lo tanto, se consideran provisionalmente productos similares con arreglo a lo dispuesto en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. MUESTREO
3.1. Muestreo de los productores exportadores de la República Popular China
(28)
Solo dos grupos de productores exportadores de China se presentaron y respondieron a la solicitud de datos para muestreo del anuncio de inicio. Un grupo (Chenming) representa a dos productores exportadores vinculados, mientras que el otro grupo (APP) representa a cuatro productores exportadores vinculados. Los productores exportadores que cooperaron representan las exportaciones totales del producto afectado procedentes de China en la Unión. En tales circunstancias, la Comisión decidió que no era necesario efectuar un muestreo en relación con los productores exportadores de ese país.
3.2. Muestreo de los productores de la Unión
(29)
Teniendo en cuenta el número potencialmente elevado de productores de la Unión, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo al artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base. No obstante, tras examinar la información facilitada y dado que solo cuatro productores de la Unión se presentaron dentro de los plazos fijados en el anuncio de inicio, se decidió que el muestreo no era necesario. Los cuatro productores que cooperaron se consideraron representativos (61 % de la producción total) de la industria de la Unión definida en el considerando 77. La información facilitada por las empresas que cooperaron se verificó in situ y se utilizó para los indicadores microeconómicos, como se explica en el considerando 90.
3.3. Muestreo de importadores no vinculados
(30)
Teniendo en cuenta el número potencialmente elevado de importadores, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo para los importadores con arreglo al artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base. Sin embargo, tras haber examinado la información presentada y dado el pequeño número de importadores que se manifestaron dispuestos a cooperar, se decidió que no era necesario recurrir al muestreo.
4. DUMPING
4.1. Metodología general
(31)
La metodología general que se expone a continuación se aplicó a los productores exportadores de China que cooperaron.
4.2. Trato de economía de mercado (TEM)
(32)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping referentes a importaciones procedentes de China, el valor normal se fija de conformidad con los apartados 1 a 6 de dicho artículo para los productores exportadores que se demuestre que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base. De manera sucinta, y solo para facilitar la consulta, a continuación se resumen los criterios para la concesión del trato de economía de mercado:
1)
las decisiones y costes de las empresas se adoptan en respuesta a las condiciones del mercado, sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores del mercado;
2)
las empresas poseen exclusivamente un juego de libros contables que se utilizan a todos los efectos y que son auditados con independencia conforme a las Normas Internacionales de Contabilidad («NIC»);
3)
no se producen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado;
4)
las leyes relativas a la quiebra y la propiedad garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad;
5)
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(33)
Solo un grupo de productores exportadores de China (APP) solicitó el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base. Esta parte presentó 33 formularios de solicitud de TEM relativos a sus cuatro productores exportadores vinculados y una serie de otras empresas vinculadas implicadas en el producto afectado, a saber, molinos de pulpa, empresas químicas, empresas silvícolas (productores de insumos) y empresas comerciales nacionales.
(34)
Habida cuenta del número elevado de solicitudes de TEM, se consideró apropiado, a los efectos de la investigación preliminar, limitar las inspecciones in situ a los cuatro productores exportadores del grupo.
(35)
La Comisión buscó toda la información que consideró necesaria y verificó en los locales de los cuatro productores exportadores vinculados la información aportada en la solicitud de trato de economía de mercado.
(36)
Se consideró que no debía concederse el TEM porque ninguno de ellos cumplía los criterios primero, segundo y tercero del artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(37)
En cuanto al primer criterio, se constataron discrepancias en relación con las decisiones económicas y los costes. En muchas ocasiones no había pruebas sobre pagos hechos por la transferencia de acciones de las empresas. Además, las contribuciones de accionistas públicos o partes vinculadas en activos fijos, terrenos o gastos convertidas en acciones no se evaluaban de manera independiente. Por último, en un caso las acciones pasaron de un accionista público a una de las empresas del grupo APP a un precio distinto del precio del mercado. En lo que respecta a los costes, la investigación determinó que, habida cuenta de la metodología utilizada por el grupo para registrar las entradas de materias primas, faltan pruebas sobre el coste de entradas importantes de materia prima. Por consiguiente, se concluyó que los cuatro productores exportadores vinculados no han demostrado cumplir el primer criterio.
(38)
Por lo que atañe al segundo criterio, se observó que no se respetaban principios fundamentales de las Normas Internacionales de Contabilidad y, en particular, NIC 1 -como los principios de devengo, de compensación, de prudencia y de representación justa de las transacciones- ni en las cuentas ni en su auditoría, lo cual cuestiona la fiabilidad de las cuentas de las empresas. Por consiguiente, se concluyó que los cuatro productores exportadores vinculados no han demostrado cumplir el segundo criterio.
(39)
En cuanto al tercer criterio, la investigación mostró la existencia de distorsiones significativas respecto a los derechos de uso del suelo achacables a los cuatro productores exportadores vinculados. Tales distorsiones apuntan a la conclusión de que estos derechos no se conceden ni se mantienen conforme a condiciones de economía de mercado. También se determinó in situ que existen distorsiones significativas en la concesión de préstamos a los cuatro productores exportadores vinculados por parte del sector bancario y financiero chino. La mayoría de los préstamos fueron concedidos por bancos con una participación significativa del Estado como accionista; al mismo tiempo, hay indicios claros de que los institutos financieros tomaban en consideración las políticas industriales generales del Estado a la hora de determinar la solvencia del grupo, lo que tuvo como resultado que se concedieran préstamos a empresas en mala situación financiera. Habida cuenta de todo lo anterior, se concluyó que los cuatro productores exportadores vinculados no han demostrado cumplir el tercer criterio.
(40)
Se dio a APP y a los productores de la Unión la oportunidad de hacer comentarios sobre estas conclusiones.
(41)
Los productores de la Unión se mostraron de acuerdo con estas conclusiones. Por otra parte, rebatieron los argumentos del grupo exportador chino en el sentido de que procede conceder el TEM porque la Comisión está llevando a cabo simultáneamente una investigación antisubvenciones.
(42)
El grupo exportador chino no estuvo de acuerdo con estas conclusiones.
(43)
En cuanto al primer criterio, alegó que las transferencias de acciones de las empresas del grupo y los pagos relacionados son irrelevantes para este criterio, pues el criterio requiere que las empresas adopten decisiones económicas en respuesta a las señales del mercado. A este respecto ha de subrayarse que las deficiencias señaladas en la evaluación para la concesión del TEM (es decir, falta de pruebas sobre los pagos por transferencias de acciones, cantidades demasiado bajas pagadas a accionistas públicos por las transferencias de acciones, ausencia de evaluación independiente de las contribuciones en capital) tienen un impacto en las decisiones económicas. Efectivamente, el hecho de que una empresa pueda evitar los pagos por transferencias de acciones, utilizar activos sobrevalorados o infravalorados en su capital social y efectuar con empresas públicas transferencias de acciones que no tienen una explicación o justificación económica, tiene un impacto directo en su posición financiera y en su capacidad para adoptar decisiones en respuesta a las señales del mercado.
(44)
En cuanto a las materias primas, se argumentó que la Comisión debería haber investigado si las compras de insumos hechas por los proveedores de materias primas del grupo chino se hicieron a los valores del mercado. También se afirmó que las conclusiones de la Comisión son incorrectas. A este respecto, la investigación constató que es prácticamente imposible rastrear lo que el grupo paga por cualquier tipo de adquisiciones de materia prima.
(45)
Con respecto al segundo criterio, se alegó que las normas contables chinas (PCGA) han sido reconocidas por la UE como equivalentes a las NIIF/NIC. Hay que tener en cuenta a este respecto que la evaluación para el TEM se lleva a cabo conforme a las NIC, y no a las normas contables chinas. En cualquier caso, y en especial atendiendo a la equivalencia alegada entre ambos grupos de normas, habría sido normal confiar en que las deficiencias halladas fueran resaltadas por el auditor. APP negó que sus empresas incumplan los elementos de las NIC mencionados en la evaluación para el TEM (los principios de devengo, de representación fiel de las transacciones y de compensación). Sin embargo, los comentarios que facilitó no invalidaron las conclusiones de la investigación.
(46)
En cuanto al tercer criterio y, en especial, a los derechos de uso del suelo, se alegó que este criterio se refiere a distorsiones significativas importadas desde un sistema no regulado por el mercado, y no a una intervención estatal del tipo común en países de economía de mercado. Así, se afirmó que las distorsiones señaladas con respecto a la concesión de derechos de uso del suelo no son exclusivas de China, sino que existen también en Europa, ya que son restricciones impuestas por las autoridades responsables de atraer a los inversores y de garantizar que las inversiones se ajusten a los requisitos reglamentarios. A este respecto se observa que, en cualquier caso, la finalidad de la investigación no es determinar si existen distorsiones en la Unión. Además, la investigación estableció que la concesión de suelo estaba directamente vinculada a un grupo estricto de normas (tanto sobre condiciones como sobre precios de arriendo), que se derivaban directamente del anterior sistema no regulado por el mercado. Estas normas describen un sistema de planificación central que no es conforme con los principios de la economía de mercado.
(47)
En relación con los préstamos, se declaró que las conclusiones de la Comisión son especulaciones. A este respecto se observa que la investigación estableció un claro vínculo entre la capacidad del grupo para obtener financiación de la banca y el logro de los objetivos fijados por el sistema económico chino de planificación central. También se afirmó que las distorsiones detectadas por la Comisión pueden a lo sumo consistir en subvenciones. Se afirmó que, dado que paralelamente se está llevando a cabo una investigación antisubvenciones, estas presuntas subvenciones no pueden ser un motivo para rechazar el TEM. A este respecto se señala que la evaluación para la concesión del TEM puso de manifiesto que existen distorsiones en la concesión de préstamos por el sector financiero y bancario chino. Se trata de una distorsión procedente del sistema económico no regulado por el mercado, y no tiene ninguna relación con la posibilidad de que tales actos puedan considerarse subvenciones sujetas a derechos compensatorios.
(48)
Durante la investigación provisional, APP presentó argumentos para defender que se conceda el TEM a los productores exportadores chinos a fin de evitar la doble contabilidad con la investigación antisubvenciones paralela. Se alegó que la subvención estatal forma parte de la evaluación para la concesión del TEM, tiene un impacto en las conclusiones correspondientes y, por tanto, se abordará en la investigación antisubvenciones paralela. Para corroborar estas alegaciones, la parte también se refirió al principio de proporcionalidad y al derecho a una buena administración.
(49)
Esta alegación debe rechazarse por las razones que se exponen a continuación. En primer lugar, los criterios para el TEM están claramente establecidos en el Reglamento de base, y se enumeran en el considerando 32. El hecho de que actualmente se esté realizando una investigación antisubvenciones no descarga a la autoridad de investigación de su obligación de garantizar que se cumplan las condiciones para conceder el TEM. En segundo lugar, el problema de la «doble contabilidad» de los derechos antidumping y compensatorios está regulado en las disposiciones de la legislación pertinente de la UE, concretamente el artículo 14, apartado 1, del Reglamento de base y el artículo 24, apartado 1, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, de 11 de junio de 2009, sobre la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad Europea (3), y no depende de si le conceden o no el TEM al exportador en cuestión. En cualquier caso, como el derecho antidumping provisional propuesto para todas las partes chinas que cooperaron se basa en el nivel de eliminación del perjuicio, y no en el margen de dumping, cualquier alegación de doble contabilidad queda invalidada.
(50)
Se observó que dos de los cuatro productores exportadores vinculados producían solamente el cartón multicapa al que se alude en el considerando 23. A este respecto, se recuerda que se apuntó como conclusión provisional que el cartón multicapa debía excluirse del producto objeto de la presente investigación. Así, en caso de que se confirmen las conclusiones provisionales respecto al producto, las conclusiones sobre la concesión del TEM a estos dos productores exportadores vinculados no serán pertinentes para el presente procedimiento.
(51)
Conforme a la práctica de la UE, si una empresa vinculada asociada con la producción y venta del producto afectado no está calificada para el TEM, este trato no puede concederse al grupo de empresas vinculadas. Por lo tanto, se concluye que no puede concederse el trato de economía de mercado a las empresas de APP.
4.3. Trato individual (TI)
(52)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base para que se les conceda un trato individual. Solo a título de referencia, se presentan a continuación estos criterios de forma resumida:
-
cuando se trate de empresas controladas total o parcialmente por extranjeros o de joint ventures, que los exportadores puedan repatriar los capitales y los beneficios libremente,
-
que los precios de exportación, las cantidades exportadas y las modalidades de venta se decidan libremente,
-
que la mayoría de las acciones pertenezcan a particulares; que los funcionarios del Estado que figuran en el consejo de administración o que ocupan puestos clave en la gestión sean claramente minoritarios o la sociedad sea suficientemente independiente de la interferencia del Estado,
-
que las operaciones de cambios se ejecuten a los tipos del mercado, y
-
que la intervención del Estado no pueda dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(53)
Ambos grupos de productores exportadores chinos (APP y Chenming) solicitaron el TI.
(54)
Sobre la base de la información disponible y verificada durante las inspecciones in situ, se constató que tanto los productores exportadores de APP como los de Chenming que cooperaron cumplían los requisitos previstos en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(55)
Habida cuenta de lo expuesto, se concluyó provisionalmente que podía concederse el trato individual a los productores exportadores pertinentes que cooperaron.
4.4. Valor normal
4.4.1. País análogo
(56)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el trato de economía de mercado debe determinarse sobre la base del precio o del valor calculado en un tercer país de economía de mercado («país análogo»).
(57)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó su intención de utilizar los Estados Unidos como país análogo a fin de determinar el valor normal para la República Popular China, y pidió a las partes interesadas que presentaran sus observaciones al respecto.
(58)
Un grupo de productores exportadores chinos que cooperaron envió sus comentarios expresando escepticismo ante el uso de EE.UU. como país análogo apropiado, y propuso Tailandia como alternativa. En relación con los Estados Unidos, se alegó que probablemente uno de los productores estadounidenses sea una empresa vinculada con uno de los denunciantes de la UE. También se afirmó que los productores de EE.UU. participan en un procedimiento paralelo contra el mismo producto chino, que están fuertemente subvencionados y que tienen equipos anticuados.
(59)
La Comisión pidió a todas las partes afectadas comentarios sobre la propuesta de esta parte. Los productores de la Unión discreparon con el uso de Tailandia como país análogo apropiado y rechazaron los argumentos de la parte china sobre los productores estadounidenses. Se contactó a la empresa tailandesa mencionada en la presentación de la parte china, pero dicha empresa presentó su negativa por escrito a cooperar en la investigación. No se conocía ningún otro productor exportador del producto afectado en Tailandia.
(60)
La Comisión pidió la cooperación de los productores de los Estados Unidos. Se remitieron cartas y cuestionarios pertinentes a tres empresas conocidas mencionadas en la denuncia y a una asociación de productores de papel. De estas empresas, solamente un productor presentó la información necesaria para la determinación del valor normal y aceptó cooperar en la investigación.
(61)
La investigación determinó que los Estados Unidos tienen un mercado competitivo para el producto similar. El hecho de que los Estados Unidos hayan impuesto derechos antidumping y compensatorios sobre las importaciones de productos papeleros de China no puede considerarse una razón en contra de su utilización como país análogo, dado que existe en ese país un nivel suficiente de competencia. Las alegaciones de subvenciones y equipos anticuados en los EE.UU. fueron rechazadas, ya que no se aportó ninguna prueba concreta para apoyarlas, y no se dispone de información comprobable pertinente. En cuanto a la relación entre el productor que cooperó de EE.UU. y una empresa de productores de la Unión, se observa que lo importante a este respecto es que los vínculos entre el productor que cooperó en el posible país análogo y la empresa de la Unión no influyan en los datos sobre el valor normal. La investigación no puso de manifiesto influencias de este tipo por lo que se refiere a la información obtenida en los Estados Unidos.
(62)
La investigación reveló además que el volumen de producción del productor estadounidense que cooperó es considerablemente superior al 5 % del volumen de las exportaciones chinas del producto afectado a la Unión, por lo que la producción era representativa en términos de volumen. En cuanto a la calidad, las especificaciones técnicas y el nivel del producto similar estadounidense, no se encontraron grandes diferencias globales al compararlo con los productos chinos. Se consideró, por tanto, que el mercado estadounidense era suficientemente representativo para la determinación del valor normal referido a China.
(63)
En vista de todo lo anterior, se concluyó provisionalmente que los Estados Unidos constituyen un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
4.4.2. Determinación del valor normal
(64)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal se estableció sobre la base de información verificada recibida del productor del país análogo, como figura a continuación:
(65)
Se comprobó que las ventas interiores del productor estadounidense del producto similar eran representativas en términos de volumen en comparación con el producto afectado exportado a la Unión por el único productor exportador de China que cooperó.
(66)
Se examinó igualmente si las ventas interiores podían considerarse realizadas en el curso de operaciones comerciales normales, determinando para cada tipo de producto la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado nacional durante el período de investigación. Dado que el volumen de ventas rentables del producto similar por tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de ventas de ese tipo, o su precio medio ponderado era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada de los precios de las ventas rentables interiores durante el PI.
(67)
Conviene indicar que el productor estadounidense que cooperó produjo y vendió en el mercado estadounidense todos los tipos del producto similar durante el período de investigación.
4.5. Precio de exportación
(68)
Con respecto a APP, hay que señalar que dos de los cuatro productores exportadores vinculados producían solamente el cartón multicapa al que se alude en el considerando 23. A este respecto, conviene recordar que se apuntó como conclusión provisional que el cartón multicapa debía excluirse del producto objeto de la presente investigación. Por tanto, los datos sobre precios de exportación facilitados por estas dos empresas se excluyeron de los cálculos de dumping.
(69)
Los productores exportadores efectuaron ventas de exportación a la Unión i) a través de empresas comerciales vinculadas situadas fuera de la Unión o ii) a través de una empresa comercial vinculada situada dentro de la Unión.
(70)
En los casos en que las ventas de exportación a la Unión se efectuaron a través de empresas comerciales vinculadas de fuera de la Unión, el precio de exportación se estableció sobre la base de los precios del producto cuando las empresas comerciales vinculadas lo venden a la Unión, es decir, a un comprador independiente, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, partiendo de los precios realmente pagados o pagaderos.
(71)
Cuando las ventas de exportación a la Unión se hicieron a través de la empresa comercial vinculada dentro de la Unión, los precios de exportación se calcularon de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, partiendo de los precios a los que el producto importado se revendió por primera vez a compradores independientes en la Unión. Se llevaron a cabo ajustes para tener en cuenta todos los costes soportados entre la importación y la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, más los beneficios obtenidos en la Unión por la empresa importadora durante el PI. Por lo que respecta al margen de beneficio, no se pudo utilizar el beneficio real del operador comercial vinculado, ya que la relación entre el productor exportador y el operador comercial vinculado restaba fiabilidad a esos precios. Así, el margen de beneficio pertinente se fijó a un nivel razonable, mucho más bajo que el índice de beneficio declarado con arreglo al considerando 155, que se esperaría normalmente lograr en este tipo de operaciones comerciales.
4.6. Comparación
(72)
El valor normal y los precios de exportación se compararon utilizando los precios franco fábrica.
(73)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Para los productores exportadores investigados en China, se hicieron ajustes atendiendo a las diferencias en costes de transporte y seguros, costes de crédito, rebajas de fin de año, comisiones, alegaciones de calidad y comisiones bancarias, en los casos aplicables y justificados.
4.7. Margen de dumping
(74)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, el margen de dumping para los productores exportadores de China que cooperaron se determinó comparando el valor normal ponderado por tipo de producto con el precio de exportación medio ponderado por tipo de producto, según se ha explicado anteriormente.
(75)
De acuerdo con el método expuesto, los márgenes de dumping provisionales, expresados como porcentaje del precio cif en frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, son los siguientes:
Productor exportador
Margen de dumping
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province (China),
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province (China),
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province (China)
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province (China)
63 %
(76)
A juzgar por la información que figura en la denuncia y la aportada por los productores exportadores chinos que cooperaron, existen otros productores conocidos del producto afectado en China. Sin embargo, como se ha constatado que el volumen de exportación notificado era superior a los datos de importación obtenidos de Eurostat, el nivel de cooperación se consideró alto, y el margen de dumping de ámbito nacional para China se fijó utilizando el margen de dumping establecido para las empresas que cooperaron con el derecho individual más alto, es decir, el 63 %.
5. PRODUCTORES DE LA UNIÓN
5.1. Producción de la Unión
(77)
Durante el PI, el producto similar fue fabricado por catorce productores conocidos y otros productores muy pequeños de la Unión. Se calcula que los datos proporcionados por Cepifine cubren el 98 % de la producción de los productores de la Unión. Partiendo de esta base, la producción total de la Unión se estimó en unas 5 270 000 toneladas durante el PI. Los productores de la Unión Europea que representan la producción total de la Unión constituyen la industria de la Unión con arreglo al artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(78)
La industria del papel fino exige un consumo intensivo de energía y capital. Por esta razón se persiguen economías de escala, lo que explica la concentración de la producción en unos pocos grandes operadores, completados por productores más pequeños que se centran en los mercados de proximidad geográfica. Cinco productores de dimensiones similares cubren la mayoría del mercado de la Unión y tienen instalaciones de producción por toda Europa. La mayoría del papel fino estucado constituye un producto de consumo y se comercializa principalmente a través de comerciantes y mayoristas de papel. Estos canales de distribución se caracterizan por un alto grado de concentración de poder adquisitivo y por la transparencia de los precios a través de cotizaciones de precios.
(79)
Como se señala en el considerando 17, una parte interesada alegó que el papel fino estucado adecuado para rotativas de bobina debería haberse incluido en el objeto de la presente investigación. La parte argumentó que la industria de la Unión que presenta la denuncia no tendría suficiente peso en el presente procedimiento. Sin embargo, ante las conclusiones expuestas en los considerandos 20 y 22, a saber, que el papel fino estucado adecuado para rotativas de bobina y el papel fino estucado para máquinas alimentadas con hojas son dos productos diferentes, esta alegación hubo de ser rechazada.
6. PERJUICIO
6.1. Consumo de la Unión
(80)
El consumo se determinó con arreglo a los elementos siguientes:
-
datos de Eurostat sobre importaciones desde terceros países, debidamente ajustados en función de la información facilitada por los productores de la Unión para los productos no cubiertos por el procedimiento. La investigación concluyó, sobre la base de las pruebas facilitadas, que las hipótesis eran razonables y justificadas,
-
volumen verificado total de exportación al mercado de la Unión de los productores exportadores chinos que cooperaron, ya que se constató que el volumen de exportación notificado era más alto que el reflejado en los datos de importación de Eurostat,
-
ventas totales en el mercado de la Unión de todos los productores de la Unión, según los datos facilitados por Cepifine.
(81)
Con arreglo a lo expuesto, el consumo total de la Unión se estableció como sigue:
Cuadro 1
Consumo de la Unión
Consumo de la Unión
2006
2007
2008
2009/PI
Toneladas
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Índice
100
104
101
86
Fuente: Respuestas verificadas al cuestionario, datos ajustados de Eurostat y datos facilitados por Cepifine.
(82)
En general, el consumo disminuyó un 14 % durante el período considerado. Se constató que el consumo aumentó primero un 4 % entre 2006 y 2007, disminuyendo después un 18 % entre 2007 y el PI. La caída del consumo en 2008 y en el período de investigación se debió al descenso de la demanda, sobre todo en el primer semestre de 2009, como consecuencia de la crisis económica.
6.2. Importaciones en la Unión procedentes de China
(83)
Según se indicó en el considerando 80, se constató que el volumen total verificado de ventas del producto afectado realizadas en el mercado de la Unión por los exportadores chinos que cooperaron era superior a los volúmenes de importación que recoge Eurostat. Dado que la información verificada se consideró más exacta que las estadísticas disponibles, el volumen total de importación procedente de China se determinó sobre la base de la información verificada proporcionada por las empresas que cooperaron. Los volúmenes de ventas de las empresas que cooperaron que, según se constató, solo habían exportado cartón multicapa durante el período considerado, se excluyeron de las importaciones totales, porque se concluyó provisionalmente, según se explica en el considerando 24, que el papel y el cartón multicapa no debían considerarse producto afectado. Como los datos de importación relativos al producto afectado solamente hacen referencia a dos empresas, se consideró apropiado, por razones de confidencialidad, mostrar los datos en forma de índices.
Cuadro 2
Total de las importaciones objeto de dumping procedentes de China
Total de las importaciones procedentes de China
2006
2007
2008
2009/PI
Volúmenes (índice)
100
218
212
283
Cuota de mercado (índice)
100
210
209
329
Precios (EUR/tonelada)
677
661
657
621
Índice
100
98
97
92
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(84)
El volumen total de las importaciones procedentes de China aumentó enormemente, hasta casi triplicarse durante el período considerado. Como consecuencia de ello, la cuota de mercado de dichas importaciones aumentó considerablemente, pasando de alrededor de un 1 % en 2006 a más de un 4 % en el período de investigación. Esto debe situarse en el contexto de un consumo descendente, que cayó un 14 % durante el mismo período. Los precios medios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China registraron una disminución del 8 % durante el período considerado.
6.2.1. Subcotización de los precios
(85)
Para analizar la subcotización de los precios se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto cobrados por los productores de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio de fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados de las importaciones procedentes de China cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio cif con ajustes adecuados para tener en cuenta los derechos en vigor y los costes posteriores a la importación.
(86)
Según lo expuesto en el considerando 28, la cooperación de los exportadores chinos fue muy alta y se consideró que cubría el volumen total de las exportaciones chinas a la Unión durante el PI. Puesto que se constató que dos productores exportadores chinos que se presentaron originariamente no exportaban al mercado de la Unión el producto afectado, según se explica en el considerando 50, sus importaciones no se han tenido en cuenta a la hora de analizar la subcotización de precios.
(87)
La comparación mostró que, durante el período de investigación, el producto afectado objeto de dumping originario de China se vendió en la Unión a precios inferiores, en un 5,6 % por término medio, a los aplicados por los productores de la Unión. El nivel del margen de subcotización debe considerarse en el contexto del elevado grado de transparencia de precios que ofrecen las cotizaciones de precios característicos del mercado de la distribución de papel fino estucado.
6.3. Situación económica de la industria de la Unión y de los productores de la Unión que cooperaron
6.3.1. Observaciones preliminares
(88)
De acuerdo con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, el examen del impacto de las importaciones objeto de dumping sobre los productores de la Unión incluyó una evaluación de todos los indicadores económicos para estimar el estado de los productores de la Unión desde 2006 hasta el final del período de investigación.
(89)
Los elementos macroeconómicos (producción, capacidad, utilización de la capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento y magnitud de los márgenes de dumping) se evaluaron al nivel de la producción total de la Unión, sobre la base de los datos facilitados por Cepifine.
(90)
El análisis de los elementos microeconómicos de los productores de la Unión (precios unitarios medios, empleo, salarios, productividad, existencias, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones, capacidad para reunir el capital) se realizó sobre la base de los datos que estos productores facilitaron, debidamente verificados.
(91)
Una parte alegó que uno de los productores que cooperaron no lo hizo plenamente, pues está vinculado a otro productor de la Unión Europea mediante: 1) participación en las acciones y 2) una joint venture consistente en acuerdos de exclusividad para ventas y abastecimiento de materias primas. Por otro lado, la investigación confirmó que el número de acciones en posesión del susodicho productor de la UE era poco importante, e inferior al umbral establecido en el artículo 143 de las disposiciones de aplicación del código aduanero comunitario (4). Además, los acuerdos entre ambas empresas no incluían elementos que llevarían a considerar que su relación rebasaba los límites de una relación comercial normal entre un comprador y un vendedor.
6.3.2. Datos relativos a la industria de la Unión (indicadores macroeconómicos)
6.3.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Cuadro 3
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
2006
2007
2008
2009/PI
Producción (toneladas)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Índice
100
102
98
80
Capacidad (toneladas)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Índice
100
100
98
89
Utilización de la capacidad
92 %
94 %
93 %
83 %
Índice
100
102
101
90
Fuente: Datos proporcionados por Cepifine.
(92)
Como puede observarse en el cuadro anterior, el volumen de producción de la industria de la Unión disminuyó un 20 % durante el período considerado. Hay que señalar que, aunque el consumo de la Unión aumentó en torno a un 1 % entre 2006 y 2008, la producción de la industria de la Unión descendió un 2 % durante ese período, mientras que disminuyó significativamente entre 2008 y el PI, tras la caída del consumo de la Unión.
(93)
Desde 2000, los productores de la Unión han hecho importantes esfuerzos de reestructuración con objeto de paliar la sobrecapacidad estructural. Mediante consolidaciones y cierres de molinos, la industria de la Unión redujo su capacidad de producción de papel fino estucado en aproximadamente 770 000 toneladas entre 2006 y el PI, lo que equivale a un 11 %.
(94)
A pesar de la reducción de la capacidad total, los índices de utilización aún disminuyeron del 92 % en 2006 hasta el 83 % en el PI. La principal disminución se produjo entre 2008 y el período de investigación. Una alta utilización de la capacidad es un factor importante para la viabilidad a largo plazo de los productores de papel, debido a los elevados costes de inversión en activos fijos. Por lo tanto, se consideró que el índice de utilización de la capacidad durante el PI era bajo.
6.3.2.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
(95)
Las cifras de ventas del cuadro siguiente se refieren al volumen vendido al primer cliente independiente en el mercado de la Unión.
Cuadro 4
Volumen de ventas y cuota de mercado
2006
2007
2008
2009/PI
Volumen de ventas (toneladas)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Índice
100
102
99
81
Cuota de mercado
93 %
91 %
91 %
88 %
Índice
100
98
98
95
Fuente: Datos proporcionados por Cepifine.
(96)
Mientras que el consumo de la Unión creció un 4 % entre 2006 y 2007 (véase el considerando 81), el volumen de ventas del producto afectado por la industria de la Unión a clientes independientes en el mercado de la Unión aumentó solamente un 2 % durante ese mismo período. Esto significa que la industria de la Unión no pudo beneficiarse completamente del incremento del consumo en ese período. Por otra parte, entre 2008 y el PI, mientras que el consumo de la Unión retrocedió un 15 %, el volumen de ventas de todos los productores de la Unión cayó aún más, un 18 %. Por consiguiente, el volumen de ventas de la industria de la Unión, tras un pequeño aumento en 2007, se redujo de manera continua y perceptible, lo que se tradujo en una pérdida de cuota de mercado del 5 % durante el período considerado.
6.3.2.3. Crecimiento
(97)
Cuando se examina la evolución en el período considerado, puede verse que el descenso del volumen de ventas de la industria de la Unión, de un 19 %, fue mucho más pronunciado que el del consumo de la Unión, del 14 %. Como consecuencia de ello, la cuota de mercado de todos los productores de la Unión también disminuyó considerablemente, en cinco puntos porcentuales, durante el mismo período.
6.3.2.4. Magnitud de los márgenes de dumping
(98)
Los márgenes provisionales de dumping relativos a China, que se han especificado anteriormente en la sección de dumping, son importantes. Teniendo en cuenta los volúmenes y los precios de las importaciones objeto de dumping, el impacto de los márgenes reales de dumping no puede considerarse insignificante.
6.3.3. Datos relativos a los productores de la Unión que cooperaron (indicadores microeconómicos)
6.3.3.1. Precios unitarios medios de los productores de la Unión que cooperaron
(99)
Los precios medios de venta franco fábrica de los productores de la Unión que cooperaron, facturados a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, subieron en 2007, disminuyeron más tarde y en 2009 volvieron casi al mismo nivel que al principio del período considerado. En conjunto, los precios del papel fino estucado permanecieron estables a lo largo de los años.
Cuadro 5
Precios de los productores de la Unión
Precios de los productores de la Unión
2006
2007
2008
2009/PI
Precios medios (EUR por tonelada)
692
717
691
695
Índice
100
104
100
100
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.3.3.2. Existencias
(100)
En el período de investigación, las existencias representaron alrededor del 10 % del volumen de producción. Los productores de la Unión que cooperaron aumentaron sus niveles de existencias un 14 % durante el período considerado, en especial entre 2006 y 2007, y más tarde entre 2008 y el PI. Significativamente, esto coincidió con el incremento de las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China.
Cuadro 6
Existencias
Existencias
2006
2007
2008
2009/PI
Existencias (toneladas)
278 265
298 547
296 387
318 489
Índice
100
107
107
114
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6.3.3.3. Empleo, salarios y productividad
Cuadro 7
Empleo
Empleo
2006
2007
2008
2009/PI
Empleo - equivalentes a tiempo completo (ETC)
7 756
7 487
7 207
6 197
Índice
100
97
93
80
Coste laboral (EUR/ETC)
54 053
54 948
57 026
58 735
Índice
100
102
105
109
Productividad (unidad/ETC)
453
478
486
457
Índice
100
106
107
101
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(101)
Debido a los cierres de molinos y a la consolidación de los productores de la Unión que cooperaron, el número de empleados se redujo sustancialmente en un 11 % (casi 900 empleos) durante el período considerado. Estas cifras de empleo en el PI se ven favorecidas por la inclusión del número de empleados incorporados al principio del PI por uno de los productores de la Unión que cooperaron. La caída del empleo equivaldría al 20 % si no se tuviera en cuenta el efecto de este indicador.
(102)
Se logró reforzar la eficiencia con el aumento y el mantenimiento de un alto rendimiento por empleado, incluso en años (2007 y 2008) en que se registró un nivel significativo de despidos. Para entender el retorno durante el PI al nivel de productividad de 2006 debe tenerse en cuenta que en general, en las actividades de reajuste, suele transcurrir un cierto tiempo entre el descenso de producción y la reducción de plantilla. Los costes de mano de obra aumentaron de manera constante, registrando un aumento del 10 % durante el período considerado.
6.3.3.4. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
Cuadro 8
Rentabilidad
2006
2007
2008
2009/PI
Rentabilidad
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Cambio (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Flujo de caja (miles de EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Índice
100
81
66
129
Inversiones (miles de EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Índice
100
99
84
65
Rendimiento de las inversiones
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Cambio (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(103)
Los productores de la Unión que cooperaron sufrieron pérdidas de 2006 a 2008, y la situación financiera no volvió a ser positiva hasta 2009, cuando el precio mundial de la pulpa, principal materia prima, disminuyó notablemente debido al retroceso económico. El descenso del precio de la pulpa en 2009 fue del 19 % respecto al precio medio de 2008, lo cual se consideró una caída anormalmente fuerte y contribuyó directamente a mejorar la situación financiera en el PI.
(104)
La evolución del flujo de caja, un indicador de la capacidad de los productores para autofinanciar sus actividades, refleja en gran medida la evolución de la rentabilidad. Por lo tanto, el flujo de caja muestra un aumento excepcional en el PI debido a la caída de los precios de la pulpa. El rendimiento de las inversiones mostró hasta 2008 una evolución negativa, acorde con los malos resultados en términos de beneficios logrados por los productores de la Unión que cooperaron, y una tendencia positiva en el PI, debido a los excepcionales ahorros de costes por los precios de la pulpa.
(105)
En vista de lo anterior, la capacidad para invertir de los productores de la Unión que cooperaron fue limitada, porque el flujo de caja se redujo considerablemente durante el período considerado, salvo en el PI. Por consiguiente, las inversiones cayeron un 35 % durante el período considerado, y quedaron limitadas a la instalación de plantas de cogeneración que ayudaron a los productores de la Unión a mitigar los efectos del continuo aumento de los costes de la energía.
6.3.3.5. Capacidad de reunir capital
(106)
En general, la industria del papel se caracteriza por su alto endeudamiento, derivado de la considerable inversión en activos fijos. Ante las pérdidas sufridas en la mayor parte del período considerado, también se deterioró la capacidad de los productores de la Unión que cooperaron para reunir capital y financiar sus actividades con costes financieros razonables. Así ocurrió, en concreto, en 2008, cuando fue necesario refinanciar a uno de los productores de la Unión que cooperaron con una importante prima de riesgo, mientras que el productor más pequeño que cooperó declaró insolvencia en 2008 y fue absorbido por otro productor de la Unión.
6.4. Conclusión sobre el perjuicio
(107)
La investigación ha puesto de manifiesto que la mayoría de los indicadores de perjuicio, tales como el volumen de producción (- 20 %), la utilización de la capacidad (- 10 %), el volumen de ventas a clientes no vinculados en el mercado de la Unión (- 19 %) o la cuota de mercado (- 5 puntos porcentuales), empeoraron durante el período considerado. Además, los indicadores del perjuicio relacionados con el rendimiento financiero de los productores de la Unión que cooperaron, como son el rendimiento de las inversiones y la rentabilidad, se vieron seriamente afectados hasta 2008. El súbito aumento de la rentabilidad en el PI se debió meramente al descenso temporal y excepcional de los precios mundiales de la pulpa en ese período. Incluso durante el PI, el índice de rentabilidad fue muy bajo y no se consideró que alterase la conclusión de que los productores de la Unión que cooperaron estaban en una posición financiera muy debilitada.
(108)
La investigación también mostró que esta situación de perjuicio puede explicarse principalmente por el hecho de que, a pesar de sus esfuerzos de reestructuración y mejoras de la productividad, los productores de la Unión que cooperaron no lograron hacer subir los precios de su papel fino estucado por encima del nivel suficiente para cubrir los costes. Esto se debe ante todo a la subcotización de precios practicada por los exportadores chinos durante el PI, que tiene un considerable efecto en un mercado en el que la transparencia de los precios es alta. Durante el PI, los productores de la Unión que cooperaron consiguieron reducir sus costes de producción gracias a nuevas mejoras de la productividad y al descenso de los precios de la pulpa, que se produjo sobre todo en la segunda mitad del PI. Cuando se equilibraron mejor la oferta y la demanda en el mercado tras los esfuerzos de los productores por hacer frente a la sobrecapacidad estructural mediante consolidaciones y cierres, los precios del papel fino estucado pudieron mantenerse a un nivel estable. Sin embargo, los productores de la Unión que cooperaron no estaban en condiciones de aumentar sus precios de venta a un nivel que posibilitase los índices de rentabilidad necesarios para su viabilidad a largo plazo.
(109)
Como se señala en el considerando 17, una parte alegó que el papel fino estucado usado en rotativas de bobina debería haberse incluido en el objeto de la presente investigación. Con este argumento, la parte alegaba que la exclusión de este producto de la determinación del prejuicio y del análisis de tendencias había distorsionado la visión del perjuicio. Sin embargo, ante las conclusiones expuestas en los considerandos 20 y 22, a saber, que el papel fino estucado usado en rotativas de bobina y el usado en máquinas alimentadas con hojas son dos productos diferentes, esta alegación hubo de ser rechazada.
(110)
La misma parte alegó que la adquisición en 2008 de un productor de la Unión por uno de los productores de la Unión que cooperaron era la prueba de que este productor de la Unión que cooperó gozaba de relativamente buena salud. En primer lugar, ha de tenerse en cuenta que el perjuicio importante se evalúa atendiendo a la situación de la industria de la Unión, y no se basa en la situación particular de un solo productor. Como se concluye en el considerando 107, la mayor parte de los indicadores de perjuicio han mostrado una tendencia negativa que evidenciaba el deterioro de la situación de la industria de la Unión durante el período considerado. La adquisición se consideró además como una parte de los esfuerzos de reestructuración de la industria de la Unión durante el período considerado. En cualquier caso, al analizar los indicadores macroeconómicos, como el volumen de producción, la capacidad, el volumen de ventas y la cuota de mercado, se observa que la adquisición tuvo un efecto neutro, ya que los indicadores macroeconómicos se evalúan teniendo en cuenta a todos los productores de la Unión que constituyen la industria de la Unión Europea definida en el considerando 77. En otras palabras, estos factores deberían permanecer sin cambios, en su conjunto, en caso de cambio de propiedad.
(111)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye provisionalmente que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante en el sentido del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
7. CAUSALIDAD
7.1. Introducción
(112)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión ha sido causado por las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado. Además, se analizaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que podrían haber perjudicado a la industria de la Unión, a fin de garantizar que cualquier perjuicio causado por estos factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
7.2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(113)
Ha de tenerse en cuenta que el mercado de papel fino estucado de la Unión se caracteriza por un alto grado de concentración del poder adquisitivo y por la transparencia de sus precios, fijados mediante cotizaciones de precios. Además, el papel fino estucado es un producto de consumo, y no admite diferencias significativas de precio entre las diversas fuentes. Una parte importante de los productos se vende a través de comerciantes que obligan a la industria de la Unión a alinear los precios con los de las importaciones subcotizadas y en dumping. Por esta razón, los precios del papel fino estucado importado, originario en un 35 % de China, suelen tener un efecto significativo en los niveles de precios del mercado de la Unión.
(114)
La investigación mostró que las importaciones objeto de dumping procedentes de China aumentaron enormemente (+ 183 %) durante el período considerado. Las importaciones chinas en dumping se duplicaron primero, de 2006 a 2007, mientras que los precios en 2007 fueron un 2 % inferiores al año anterior. En 2008, las importaciones desde China permanecieron estables, mientras que los precios medios cayeron otro punto porcentual. Los volúmenes de importación (+ 71 %) y la cuota de mercado (+ 120 %) chinos volvieron a subir considerablemente en el PI, con precios en descenso (- 5 %) y una subcotización del 5,6 % en relación con los precios de los productores de la Unión, ejerciendo así una presión sobre los precios del mercado de la Unión e impidiendo que los productores de la Unión pudieran subir sus precios a niveles rentables.
(115)
Se recuerda que durante el período considerado el consumo de la Unión disminuyó alrededor del 14 %. La industria de la Unión se enfrentó a un descenso significativo de su volumen de ventas (19 %). Sin embargo, esta caída de las ventas fue mucho más pronunciada que el descenso de la demanda, y condujo a una pérdida de cuota de mercado del 5 %. Al mismo tiempo, la cuota de mercado de las importaciones chinas aumentó un 3 %. Esto muestra que la cuota de mercado de la industria de la Unión fue ocupada en gran medida por las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
(116)
Se considera, por tanto, que la continua presión ejercida por las importaciones en dumping a bajo precio procedentes de China en el mercado de la Unión impidió a la industria de la Unión ajustar sus precios de venta con arreglo al aumento de los costes de la materia prima, en particular en 2008, cuando los precios de la pulpa alcanzaron su nivel máximo. Esto condujo a una pérdida de cuota de mercado y de rentabilidad de la industria de la Unión.
(117)
En vista de lo anterior, se concluyó provisionalmente que el rápido incremento de las importaciones en dumping a bajo precio procedentes de China tuvo un impacto negativo considerable en la situación económica de la industria de la Unión.
7.3. Efecto de otros factores
7.3.1. Desarrollo del consumo en el mercado de la Unión
(118)
Como se indicó en el considerando 82, el consumo de papel fino estucado de la Unión aumentó primero en 2007, y disminuyó después en 2008 y en el período de investigación. Durante el período considerado, toda la industria de la Unión perdió cuota de mercado. Uno de los exportadores chinos que cooperaron alegó que la disminución del volumen de ventas y de la cuota de mercado de la industria de la Unión se debía al retroceso del consumo causado por la crisis económica, y a la expansión de los medios de comunicación electrónicos.
(119)
Aunque no puede descartarse que esta evolución negativa del consumo en la Unión entre 2007 y el PI, sea por la razón que sea, haya tenido un impacto negativo en la situación de la industria de la Unión en términos de volúmenes de ventas y producción, es significativo que los exportadores chinos consiguieran, al mismo tiempo y especialmente de 2008 a 2009, aumentar sus volúmenes de ventas y su cuota de mercado mediante la presión sobre los precios ejercida en el mercado por las importaciones objeto de dumping. En consecuencia, se considera que el empeoramiento de la situación económica de la industria de la Unión se debe principalmente al importante incremento de las importaciones objeto de dumping procedentes de China y a la subcotización practicada por los exportadores chinos, y no al descenso del consumo. Aunque la reducción de la demanda contribuyó al perjuicio, no podía romper el nexo causal entre el perjuicio importante sufrido y el aumento de las importaciones objeto de dumping.
7.3.2. Precios de la materia prima
(120)
El coste medio de producción de los productores de la Unión que cooperaron aumentó ligeramente (2 %) entre 2006 y 2008, y descendió un 5 % en el PI. La investigación mostró que el coste de la producción de papel fino estucado para los productores de la Unión que cooperaron siguió en general una tendencia similar a la evolución de los precios de la pulpa, una de las principales materias primas para la producción de papel. El precio medio de la pulpa aumentó un 8 % entre 2006 y 2008, tras lo cual disminuyó considerablemente desde finales de 2008 hasta el último mes del PI. El precio de la pulpa fue por término medio un 19 % inferior en 2009 al del año anterior.
(121)
En ausencia de dumping perjudicial, podría esperarse que los precios se adaptasen periódicamente para reflejar la evolución de los diversos componentes del coste de producción. Sin embargo, hasta 2008 esto no fue así. En realidad, los productores de la Unión estaban obligados a mantener sus precios de venta bajos, incluso cuando los precios de la pulpa aumentaron en 2008, para competir con las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China, lo cual trajo consigo un descenso significativo de su rentabilidad en ese período. En el PI, la situación mejoró por la anormal disminución de los precios de la pulpa, mientras que los precios del papel fino estucado pudieron mantenerse estables al mismo tiempo. Sin embargo, incluso en este período excepcional los niveles de beneficio, aún muy bajos, no permitieron siquiera a los productores de la Unión que cooperaron recuperarse de los efectos de las continuas prácticas de dumping. Efectivamente, a pesar del descenso de los costes de la materia prima, los niveles de precios aún no pudieron subir a niveles que permitieran márgenes de beneficio sólidos, imprescindibles para estos productores con grandes necesidades de capital.
(122)
Por consiguiente, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping procedentes de China, a precios inferiores a los de los productores de la Unión que cooperaron, hicieron descender los precios en el mercado de la Unión e impidieron que los productores de la Unión que cooperaron aumentaran sus precios de venta para cubrir costes o lograr una rentabilidad razonable. Dado que los precios de la materia prima estaban en claro descenso en el PI, se concluyó que no podían haber tenido un impacto en el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión durante ese mismo período.
7.3.3. Resultados de la actividad exportadora de la industria de la Unión
(123)
Los resultados de la actividad exportadora se analizaron también entre los factores conocidos distintos de las importaciones objeto de dumping que al mismo tiempo podrían haber perjudicado a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por estos factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping. El análisis puso de manifiesto que las ventas de exportación realizadas por los productores de la Unión que cooperaron a partes no vinculadas representaron una proporción importante de sus ventas (en torno al 27 %) durante el período considerado. Aunque los volúmenes de ventas de exportación también disminuyeron un 9 % en el período considerado, este descenso fue menos pronunciado que la pérdida de volúmenes de ventas en el mercado de la Unión (19 %). Por lo tanto, se consideró que el descenso del volumen de exportación no puede explicar el nivel de perjuicio sufrido por los productores de la Unión que cooperaron. Dado que las exportaciones tienen un papel importante con vistas a mantener una elevada utilización de la capacidad y cubrir los elevados costes fijos de las inversiones en maquinaria, se consideró que los resultados de la actividad exportadora, a pesar de su deterioro, tenían un efecto positivo general. Por consiguiente, se considera que, aunque el descenso de las actividades de exportación puede haber contribuido al deterioro general de la industria de la Unión, estas actividades atenúan por otra parte las pérdidas sufridas en el mercado de la Unión y no pueden, por lo tanto, romper el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(124)
Una parte alegó que la industria de la Unión sufrió un descenso significativo de las exportaciones debido a la fortaleza del euro frente al dólar americano, y que el perjuicio causado por este factor no debe atribuirse a las importaciones procedentes de China. Como antes se concluyó, el deterioro de los resultados de la exportación de la industria de la Unión, independientemente de sus causas, no es la razón principal del perjuicio sufrido por los productores y, por tanto, no rompe el nexo causal establecido en el considerando 117.
7.3.4. Importaciones procedentes de otros terceros países
(125)
Entre 2006 y el PI, los volúmenes y los precios de las importaciones procedentes de otros terceros países evolucionaron de la manera siguiente:
Cuadro 9
Importaciones procedentes de terceros países
2006
2007
2008
2009/PI
Suiza
Importaciones (toneladas)
194 748
191 636
226 736
172 233
Índice
100
98
116
88
Cuota de mercado
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Índice
100
95
115
103
Precio (EUR/tonelada)
787
782
758
793
Índice
100
99
97
105
Indonesia
Importaciones (toneladas)
19 834
30 714
27 178
49 877
Índice
100
155
137
251
Cuota de mercado
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Índice
100
149
135
292
Precio (EUR/tonelada)
855
818
845
681
Índice
100
96
99
80
Corea del Sur
Importaciones (toneladas)
45 154
65 251
46 498
46 068
Índice
100
145
103
102
Cuota de mercado
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Índice
100
139
102
118
Precio (EUR/tonelada)
562
669
664
618
Índice
100
119
118
110
Todos los demás países
Importaciones (toneladas)
58 623
70 984
62 844
100 711
Índice
100
121
107
172
Cuota de mercado
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Índice
100
117
106
199
Precio (EUR/tonelada)
962
860
914
824
Índice
100
89
95
86
Fuente: Eurostat.
(126)
Los otros terceros países que exportaron papel fino estucado al mercado de la Unión son principalmente Suiza, Indonesia y Corea del Sur. Las tendencias de los volúmenes de importación reflejan que el aumento de las importaciones procedentes de China superó al de cualquier otro tercer país. Los productos importados de Suiza se vendieron siempre a precios notablemente más elevados que los importados de China. La cuota de mercado de los productos suizos permaneció relativamente estable, a excepción del año 2008, en el que subió temporalmente por encima del 4 %, para más tarde volver a caer, hasta rondar el nivel de 2006 en el PI. El papel fino estucado importado de Suiza constituía principalmente la producción de una empresa, propiedad de uno de los productores de la Unión que cooperaron, y los elevados precios unitarios pueden vincularse con diferentes mezclas de productos y estructuras de ventas. En cuanto a las importaciones procedentes de Indonesia, también entraban en la Unión a precios más altos que los productos chinos, salvo en el PI, que registró una caída de los precios que en gran medida pudo deberse al descenso de los precios de la pulpa. El consiguiente aumento de las importaciones, que en cualquier caso se mantuvo en volúmenes bajos en el PI, hizo que la cuota de mercado también permaneciera a un nivel bajo en ese período. Las importaciones procedentes de Corea del Sur llegaron a la Unión en pequeñas cantidades durante el período considerado, y la cuota de mercado permaneció estable. Si bien los precios de importación coreanos eran comparables a los chinos, los primeros no mostraban una tendencia descendente continua, como hicieron los de las importaciones chinas durante todo el período considerado. Las importaciones de todos los demás países tenían precios notablemente más altos que las procedentes de China, y los volúmenes importados eran menores.
(127)
Teniendo en cuenta estas consideraciones, se concluye provisionalmente que las importaciones procedentes de estos terceros países no contribuyeron al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
7.3.5. Sobrecapacidad estructural
(128)
Un exportador chino que cooperó sostuvo que el perjuicio sufrido por la industria de la Unión se debía a la sobrecapacidad de la industria de la Unión. Por lo tanto, la reducción de capacidades y la consolidación de la industria de la Unión no respondían a las importaciones chinas, sino que debían considerarse como una medida para paliar la sobrecapacidad. Sin embargo, la investigación demostró que la industria de la Unión registró pérdidas en el período considerado, especialmente en 2008, a pesar de las reestructuraciones porque, según se expone en los considerandos 113 a 117, la industria de la Unión seguía sin poder subir sus precios a niveles rentables. Esta situación se debió principalmente a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones objeto de dumping, que acarreaba una subcotización de los precios respecto de los practicados por la industria de la Unión. Por consiguiente, hubo que rechazar este argumento.
7.4. Conclusión sobre la causalidad
(129)
El análisis que antecede ha demostrado que durante el período considerado se registró un incremento sustancial del volumen y de la cuota de mercado de las importaciones a bajo precio procedentes de la República Popular China. Se constató además que estas importaciones se realizaron a precios objeto de dumping, inferiores a los cobrados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión por tipos de productos similares.
(130)
Este incremento del volumen y la cuota de mercado de las importaciones en dumping a bajo precio procedentes de China coincidió con el descenso general de la demanda en el mercado de la Unión durante el período comprendido entre 2006 y el PI, y también con la evolución negativa de la cuota de mercado de los productores de la Unión durante el mismo período. Al mismo tiempo, se observó una evolución negativa de los principales indicadores de la situación económica y financiera de la industria de la Unión, como se señala en el considerando 107.
(131)
El examen de los demás factores conocidos que podrían haber causado un perjuicio a la industria de la Unión puso de manifiesto que la naturaleza de dichos factores no era tal que pudiera romper el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(132)
Habida cuenta de este análisis, que ha distinguido y separado debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluyó provisionalmente que las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión en el sentido del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
8. INTERÉS DE LA UNIÓN
8.1. Observación preliminar
(133)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre el dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas antidumping provisionales en este caso particular no iría en interés de la Unión. Con este fin, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se consideraron, sobre la base de todas las pruebas presentadas, los efectos que las posibles medidas podrían tener para los productores, importadores, comerciantes y distribuidores de la Unión, así como para los usuarios del producto afectado, y las consecuencias que podría tener el no adoptarlas.
8.2. Industria de la Unión
(134)
La industria de la Unión en conjunto está constituida catorce productores conocidos que se calcula representan alrededor del 98 % de la producción de papel fino estucado de la Unión, según Cepifine. Los productores están situados en diversos Estados miembros de la Unión, y dan empleo directamente a más de 11 000 personas en puestos relacionados con el producto afectado.
(135)
Dos de los productores conocidos se opusieron al inicio de la investigación, pero no proporcionaron ninguna otra información ni cooperaron con la investigación. Sin embargo, teniendo en cuenta la información disponible, y en especial los datos facilitados por Cepifine, que mostraban un deterioro de la situación de la industria de la Unión, puede suponerse razonablemente que estas dos empresas también se vieron afectadas negativamente por las importaciones objeto de dumping. Por tanto, la falta de cooperación no se consideró indicio de que su situación fuera diferente de la de los demás productores de la Unión.
(136)
La industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Hay que recordar que la mayoría de los indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa durante el período considerado. En particular, los indicadores de perjuicio relacionados con el rendimiento financiero de los productores de la Unión que cooperaron, como son la rentabilidad y el rendimiento de las inversiones, se vieron seriamente afectados, a pesar de una ligera mejora en el PI. Si no se aplican medidas, parece muy probable que la situación económica de la industria de la Unión se deteriore aún más.
(137)
Se espera que el establecimiento de derechos antidumping provisionales restaure unas condiciones de comercio efectivas y leales en el mercado de la Unión, que permitan a la industria de la Unión ajustar los precios del papel fino estucado para reflejar los costes de los diversos componentes. Es previsible que la imposición de medidas provisionales permita a la industria de la Unión recobrar al menos parte de la cuota de mercado que perdió durante el período considerado y tenga un efecto positivo adicional en su situación económica y su rentabilidad.
(138)
Por tanto, se concluyó que la imposición de medidas antidumping provisionales respecto de las importaciones de papel fino estucado procedentes de la República Popular China iría en interés de la industria de la Unión.
8.3. Importadores y operadores comerciales
(139)
Se enviaron cuestionarios a catorce importadores y operadores comerciales no vinculados conocidos de la Unión, y mencionados en la denuncia. Durante la investigación se dieron a conocer otros operadores comerciales (llamados también comerciantes). Al final, fueron diecinueve las empresas que cooperaron en la investigación, aunque en algunos casos sus respuestas solo facilitaron información parcial. Se constató que los importadores actuaban también como operadores comerciales en el mercado, por lo que en lo sucesivo todas estas partes se denominarán «operadores comerciales».
(140)
La investigación mostró que todos los operadores comerciales compraban papel fino estucado de varias fuentes y, principalmente, de productores de la Unión. Cinco operadores comerciales no compraban o compraban solo ocasionalmente papel fino estucado importado de China. Las siete empresas que proporcionaron información cuantitativa sobre sus compras del producto afectado representaban en total el 47 % de las importaciones totales procedentes de China. Las importaciones, incluidas las procedentes de China, representaban solo una parte limitada del conjunto de sus actividades empresariales, por lo que es probable que el posible impacto negativo de las medidas propuestas sea insignificante. Todos los operadores comerciales declararon que el papel fino estucado producido en la Unión y el procedente de China eran en gran medida de calidad similar, e intercambiables. Además, la investigación confirmó que existen muchas otras fuentes de importación y los operadores comerciales podían orientarse hacia estas otras fuentes de suministro, al menos a largo plazo.
(141)
Dos operadores comerciales que importaban confiaban principalmente en los suministros chinos para sus compras de papel fino estucado. Ambas empresas señalaron dificultades para obtener los productos de los productores de la Unión, porque según ellas había que respetar canales de venta tradicionales, debidos a los volúmenes mínimos de pedido exigidos por los productores, y a la obligación de respetar acuerdos de distribución. Sin embargo, esto no afectaba directamente a la disponibilidad de papel fino estucado de los productores de la Unión, pues tenían capacidad sobrante. Por consiguiente, hubo que rechazar este argumento.
(142)
En relación con la posibilidad de revertir a los consumidores los posibles aumentos de costes, todos los operadores comerciales que cooperaron aludieron a la gran transparencia de los precios en el mercado de la Unión, y declararon que solo podrían aumentar sus precios de venta a los clientes finales en caso de que el nivel de precios en la Unión, en general, aumentara. Sobre esta base, y dado que el efecto previsto de los derechos antidumping debe ser, entre otros, hacer que aumente el nivel de precios en la Unión a niveles suficientes para cubrir los costes, se espera que los importadores puedan revertir cualquier incremento de los precios causado por el derecho antidumping, al menos en parte, a sus clientes. También hay que tener en cuenta que, según antes se señaló, se ha constatado que las importaciones chinas constituyen solo una parte muy reducida de las actividades empresariales generales de los operadores comerciales y que, por lo tanto, el efecto del derecho antidumping sería, en general, insignificante. Por último, también se considera que los importadores logran una mayor rentabilidad en sus reventas de papel fino estucado procedente de los productores chinos, por lo que también obtendrían menores beneficios absorbiendo al menos un aumento parcial de los costes.
(143)
Por lo tanto, la imposición de medidas provisionales no tendría un impacto negativo global considerable en los importadores y operadores comerciales.
8.4. Usuarios
(144)
Se enviaron cuestionarios a ocho usuarios conocidos de la Unión que se mencionaban en la denuncia. Durante la investigación se dieron a conocer otros usuarios. En total, diecisiete empresas respondieron total o parcialmente al cuestionario. Estas empresas están situadas en toda la Unión, y representan a los sectores de la impresión y de la edición. Puesto que, según se constató, las condiciones de mercado y las estructuras de costes son diferentes para imprentas y editores, se analizó el impacto de medidas por separado para cada grupo.
8.4.1. Imprentas
(145)
Nueve imprentas, la mayoría de ellas PYME, facilitaron información básica. Con los datos así obtenidos se determinó que en general el papel fino estucado representaba una parte relativamente alta del coste total de producción del material impreso, parte que ronda el 40 % por término medio. La mayor parte de las imprentas que cooperaron no empezaron a utilizar papel chino hasta hace poco tiempo; varias de ellas solo después del PI. Se confirmó que el papel fino estucado producido en la Unión y el producido en China son de calidad similar y que hay una fuerte competencia de precios entre los operadores comerciales.
(146)
Todas las imprentas declararon que cualquier incremento de los precios tendría un grave efecto negativo para su rentabilidad. Se alegó que la industria de la imprenta ya está bajo presión debido a su sobrecapacidad estructural, y cualquier aumento de los precios de compra de papel fino estucado ejercería más presión en estos productores. Conviene señalar que, en vista de las reducidas cantidades de papel fino estucado chino utilizadas por las imprentas (que para este producto siguen abasteciéndose mayoritariamente de los productores de la Unión) el impacto directo que tendrían los derechos se consideró insignificante. Por lo que respecta a un incremento general de los precios en el mercado de la Unión, se consideró que, al afectar a todos los agentes económicos, tendría un efecto neutro.
(147)
Algunas imprentas alegaron que los derechos antidumping darían lugar a dificultades de suministro en el mercado y retrasarían las entregas. La investigación mostró que los productores e intermediarios de la Unión tienen capacidad para aportar al mercado los suministros requeridos. Esta alegación se rechazó en vista de todo lo expuesto y, en particular, por no haberse presentado pruebas para sustentarla.
8.4.2. Editores
(148)
Por parte del sector de la edición, seis empresas respondieron al cuestionario. Solo una empresa efectuó durante el PI una pequeña compra de papel fino estucado de origen chino. Cuatro de las empresas aportaron datos cuantitativos sobre su uso de este papel.
(149)
En conjunto se constató que, por término medio, los productos en los que se utiliza papel fino estucado representaban el 16 % del volumen de negocio total de estas empresas, y que el beneficio medio obtenido con esta actividad era de un 12 % aproximadamente. Además, se comprobó que seis empresas compraban este papel sobre todo a productores de la Unión, mientras que solo una de ellas utilizaba papel fino estucado importado de China. Otra empresa empezó a comprar productos chinos solo después del PI. Por lo tanto, y en especial ante los bajos volúmenes de papel fino estucado de origen chino utilizados en este sector, es improbable que la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones procedentes de China afecte gravemente al sector editorial en su conjunto. Además, se constató que estas empresas eran rentables y podían revertir las subidas de precios en el consumidor final más fácilmente, porque es más frecuente que se utilice papel elegido por y para el cliente, con lo que es este mismo el que compra el papel utilizado en la producción. Por último, los editores tienen un mayor poder adquisitivo gracias a economías de escala.
(150)
Tres asociaciones de la industria de la imprenta presentaron alegaciones. Dos se mostraron contrarias a la imposición de derechos, alegando que cualquier incremento de los precios haría subir los costes y acarrearía una pérdida de competitividad y de empleo en la industria descendente. Estas asociaciones alegaron una fuerte elasticidad cruzada entre los productos de imprenta y los productos de los medios de comunicación electrónicos, lo que implica que cualquier incremento de los precios llevaría a la contracción de este segmento. La investigación determinó que existen varios segmentos del sector papelero para los que se espera un crecimiento, y que el segmento del papel de imprenta de alta calidad, que constituye el uso fundamental del papel fino estucado, aún está creciendo. La alegación de que las pérdidas se transferirían al mercado descendente es vaga y no queda fundamentada por información o prueba alguna. Además, la investigación no puso de manifiesto ningún impacto significativo para los editores que compraban papel principalmente de otras fuentes distintas de China. Por lo tanto, se rechazó la alegación.
(151)
Habida cuenta de los argumentos expuestos, aunque a algunos usuarios les afectarán probablemente de manera negativa las medidas sobre las importaciones procedentes de la República Popular China, parece que la incidencia en los usuarios de los dos sectores será en conjunto limitada. Por tanto, se concluyó provisionalmente que, de acuerdo con la información disponible, el efecto de las medidas antidumping contra las importaciones de papel fino estucado originario de China no tendrá, muy probablemente, un impacto negativo importante en los usuarios del producto afectado.
8.5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(152)
Habida cuenta de cuanto antecede, se concluyó provisionalmente que, en general, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra de la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones de papel fino estucado originario de la República Popular China.
9. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
9.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(153)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio, a la causalidad y al interés de la Unión, deben imponerse medidas antidumping provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando perjuicio a los productores de la Unión.
(154)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión.
(155)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a los productores de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que productores de este tipo podrían conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping, vendiendo el producto similar en la Unión. Según lo alegado por el denunciante, se considera provisionalmente que un margen de beneficio del 8 % del volumen de negocios podría ser el mínimo que los productores de la Unión habrían podido obtener en ausencia de dumping perjudicial.
(156)
Sobre esta base se calculó un precio no perjudicial del producto afectado para los productores de la Unión. Este precio se obtuvo sumando el coste de producción al margen de beneficio del 8 % mencionado.
(157)
A continuación, se determinó la subida de precios necesaria sobre la base de una comparación, por tipo de producto, entre la media ponderada de los precios de importación de los productores exportadores chinos y el precio no perjudicial de los tipos de producto vendidos por los productores de la Unión en el mercado de la Unión durante el PI. Cualquier diferencia resultante de esta comparación se expresó como porcentaje del valor cif de importación medio de los tipos de productos comparados.
9.2. Medidas provisionales
(158)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto y de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, se considera que las medidas antidumping provisionales con respecto a las importaciones procedentes de China deben fijarse al nivel del margen más bajo de dumping y de perjuicio, de conformidad con la regla del derecho más bajo. En el caso que nos ocupa, el tipo del derecho debe fijarse en consecuencia al nivel del margen de perjuicio comprobado.
(159)
Por lo tanto, los márgenes de eliminación del perjuicio y de dumping y los tipos del derecho antidumping provisional propuestos para China, expresados en precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Productor exportador
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Tipo del derecho antidumping provisional
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province (China),
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province (China),
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province (China)
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province (China)
63 %
39,1 %
39,1 %
Todas las demás empresas
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Los tipos de derecho antidumping individual especificados en el presente Reglamento con respecto a las empresas en cuestión se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por lo tanto, la situación de las empresas afectadas constatada durante la investigación. Así pues, estos tipos de derecho (por oposición al derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y producidos por las empresas y, por lo tanto, por las entidades jurídicas específicas mencionadas. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades relacionadas con las empresas mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(161)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (5) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas interiores y las ventas de exportación, asociada, por ejemplo, con ese cambio de nombre o ese cambio en las entidades de producción y venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se beneficiarán de los derechos individuales.
(162)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antidumping, el nivel de derecho residual debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el período de investigación.
10. DISPOSICIÓN FINAL
(163)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio puedan expresar sus puntos de vista por escrito y solicitar una audiencia. Por otra parte, es preciso señalar que las conclusiones sobre el establecimiento de derechos a los efectos del presente Reglamento son provisionales y podrían ser objeto de reconsideración a los efectos del establecimiento del derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de papel fino estucado, que es papel o cartón estucado por una o las dos caras (excluido papel o cartón Kraft), en hojas o bobinas (rollos), con un peso igual o superior a 70 g/m2, pero no superior a 400 g/m2, y con un grado de blancura superior a 84 (medido con arreglo a la norma ISO 2470-1), clasificados actualmente en los códigos NC ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 y ex 4810 99 90 (códigos TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 y 4810999020) y originarios de la República Popular China.
El derecho antidumping provisional no afecta a las bobinas adecuadas para su uso en rotativas de bobina. Las bobinas adecuadas para su uso en rotativas se definen como aquellas bobinas que, si se someten a ensayo según el procedimiento de la norma ISO 3783:2006, relativa a la determinación de la resistencia al arrancamiento - Método de velocidad acelerada con el aparato IGT (modelo eléctrico), arrojan un resultado de menos de 30 N/m si se miden en la dirección transversal del papel (CD), y de menos de 50 N/m si se miden en la dirección de la máquina (MD). El derecho antidumping provisional no afecta tampoco al papel multicapa ni al cartón multicapa.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y producido por las empresas enumeradas a continuación, será el siguiente:
Empresa
Tipo del derecho antidumping
Código TARIC adicional
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, PRC; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province (China),
19,7 %
B001
Todas las demás empresas
39,1 %
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto contemplado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo que se especifique lo contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán, en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento, pedir que se les informe de los principales hechos y consideraciones con arreglo a los cuales se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión.
De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar sus puntos de vista sobre la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 16 de noviembre de 2010.