PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1105/2010 DEL CONSEJO
de 29 de noviembre de 2010
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional sobre las importaciones de HTY de poliésteres procedentes de la República Popular China y por el que se concluye el procedimiento referente a las importaciones de HTY de poliésteres originarios de la República de Corea y de Taiwán
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas provisionales
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (UE) no 478/2010 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de hilados de alta tenacidad de poliésteres («HTY») originarios de la República Popular China («China»). No se establecieron medidas provisionales a las importaciones de HTY originarios de la República de Corea («Corea») y de Taiwán.
(2)
El procedimiento se inició a raíz de la denuncia presentada el 27 de julio de 2009 por CIRFS (European Man-made Fibres Association) («el denunciante») en nombre de productores de HTY que representan un porcentaje elevado, en este caso superior al 60 %, de la producción total de la Unión de dicho producto.
(3)
Según lo establecido en el considerando 15 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2008 y el 30 de junio de 2009 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias para evaluar el perjuicio abarcó el período comprendido entre enero de 2005 y el fin del período de investigación («el período considerado»).
1.2. Continuación del procedimiento
(4)
Tras la comunicación de los hechos y las consideraciones esenciales, en función de los cuales se decidió adoptar medidas antidumping provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito observaciones sobre las conclusiones provisionales. Se concedió audiencia a las partes que lo solicitaron. La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria para llegar a sus conclusiones definitivas. Se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas de las partes interesadas y, en su caso, se modificaron en consecuencia las conclusiones provisionales.
(5)
En cuanto a los aspectos de interés para la Unión, se efectuaron visitas de inspección adicionales en las siguientes empresas:
Usuarios de la Unión:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Una parte interesada solicitó una audiencia y la intervención del consejero auditor. Dicha solicitud se realizó después de la comunicación provisional. Se concedió una audiencia en presencia del consejero auditor.
(7)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de HTY originarios de China y la percepción definitiva de los importes garantizados por el derecho provisional («comunicación definitiva»). También se concedió a las partes un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esa información.
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(8)
El producto afectado son HTY (excepto el hilo de coser), sin acondicionar para la venta al por menor, incluido el monofilamento de menos de 67 decitex, originarios de China, Corea y Taiwán («el producto afectado»), clasificados actualmente en el código NC 5402 20 00.
(9)
Tras la comunicación definitiva, solo una parte declaró que la Comisión no había abordado las diferencias entre los hilados utilizados en la fabricación de neumáticos, los denominados «High Modulus Low Shrinkage» («HMLS»), y otros tipos de hilados, ya que este tipo requiere la realización de ensayos técnicos largos y costosos antes de obtener las autorizaciones correspondientes a las especificaciones de los HMLS impuestas por los compradores. Asimismo, esta parte alegó que no estaba claro qué factores se tuvieron en cuenta en la determinación provisional de la existencia de un único producto. Otra parte argumentó que los HMLS y otros tipos de hilados presentaban estructuras de costes distintas.
(10)
Para responder a dichas alegaciones, primero debe tenerse en cuenta que el producto afectado se utiliza en diversas aplicaciones, como el refuerzo de neumáticos, los tejidos largos, cinturones de seguridad, airbags, cuerdas, redes y una serie de aplicaciones industriales. Por tanto, existe un gran número de aplicaciones diferentes y, en consecuencia, hay una gran variedad de tipos y especificaciones.
(11)
Para determinar que los HMLS y otros tipos de hilados constituyen un único producto, el criterio principal fue observar las características físicas, técnicas y químicas básicas. Como se explicó en el considerando 19 del Reglamento provisional, la investigación mostró que, aunque los HMLS tienen algunas características distintivas en relación con otros tipos de HTY (por ejemplo, módulo, contracción, resistencia a la tracción y resistencia al desgaste), se considera que la totalidad de los diferentes tipos del producto afectado comparten las mismas características físicas y químicas básicas. Por lo tanto, se consideran un único producto.
(12)
En cuanto a la alegación sobre las diferencias en la estructura de los costes, debe tenerse en cuenta que ello no constituye en sí un criterio decisivo al determinar si los HMLS constituyen un producto diferente de otros tipos de HTY. En efecto, las diferencias en los costes, los precios y el proceso de fabricación no permiten de por sí justificar que un determinado tipo de producto, como los HMLS, deba considerarse un producto diferente, en la medida en que presenta las mismas características físicas, técnicas y químicas básicas que los demás tipos de producto.
(13)
Por tanto, no se consideró justificado excluir los HMLS del ámbito de la investigación, por lo que hubo que rechazar las alegaciones al respecto.
(14)
No habiéndose recibido otras observaciones en relación con el producto afectado y el producto similar, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 16 a 20 del Reglamento provisional.
3. DUMPING
3.1. Taiwán
3.1.1. Valor normal
(15)
Un productor exportador de Taiwán demostró con pruebas que el precio de las principales materias primas, el ácido tereftálico purificado (PTA) y el monoetilenglicol (MEG), que adquirió para fabricar HTY varió durante el período de investigación. En concreto, se observó que los precios de compra se redujeron drásticamente en particular en el cuarto trimestre de 2008. Por tanto, alegó que debería tenerse esto en cuenta al establecer sus valores normales para garantizar una comparación justa con los precios de exportación.
(16)
Los resultados expuestos en el considerando 18 se obtuvieron tras un análisis muy minucioso de los datos proporcionados por el exportador y que fue comprobado durante la inspección in situ. Por tanto, se consideró que, en este caso, estaba justificado establecer valores normales para determinados períodos del período de investigación a fin de tener en cuenta las variaciones de los precios de las materias primas.
(17)
No hubo otros comentarios sobre el método descrito en los considerandos 86 y 87 del Reglamento provisional. Por tanto, puede confirmarse el método empleado para establecer el valor normal para los productores exportadores taiwaneses.
3.1.2. Precio de exportación
(18)
La investigación mostró que el productor taiwanés mencionado en el considerando 15 vendió un volumen más alto del producto afectado al mercado de la Unión en la primera mitad del período de investigación, cuando los precios de las materias primas eran más bajas. Este hallazgo también debe interpretarse con arreglo a lo expuesto en el considerando 16.
(19)
A falta de observaciones sobre el precio de exportación, se confirma lo expuesto en el considerando 88 del Reglamento provisional.
3.1.3. Comparación
(20)
El valor normal y el precio de exportación se determinaron como se ha explicado anteriormente. El valor normal así establecido para dicho productor y su precio de exportación se compararon en períodos en los que estuvieron lo más cerca posible, a fin de tener en cuenta las diferencias que afectan a la comparabilidad de los precios. Esto está en consonancia con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(21)
No se recibieron más comentarios sobre la comparación del valor normal y el precio de exportación de los productores exportadores taiwaneses. Por tanto, pueden confirmarse los contenidos del considerando 89 del Reglamento provisional.
3.1.4. Márgenes de dumping
(22)
Se recuerda que, en el considerando 92 del Reglamento provisional, se concluyó que el margen de dumping a escala nacional para Taiwán era mínimo. El margen de dumping definitivo establecido para el productor taiwanés mencionado en el considerando 15 es ahora inferior al umbral mínimo. Por tanto, se confirma que el margen de dumping definitivo a escala nacional para Taiwán es mínimo.
3.2. China
3.2.1. Trato de economía de mercado
(23)
Se recuerda que se dieron a conocer once productores exportadores de China. Esas empresas representaban el 100 % del total de exportaciones del producto afectado al mercado de la Unión durante el período de investigación. Se seleccionó una muestra de tres productores exportadores o grupos de empresas vinculadas a partir del mayor volumen de exportación, a fin de determinar el dumping correspondiente a China. Los tres productores exportadores incluidos en la muestra solicitaron el trato de economía de mercado, pero resultó que solo uno de ellos podía acceder al mismo.
(24)
Tras la comunicación de los resultados relativos al trato de economía de mercado, dos productores exportadores a los que no se concedió dicho trato presentaron las alegaciones que se resumen a continuación.
(25)
El primer productor exportador se refirió a la existencia de una cláusula restrictiva en sus actividades empresariales, los problemas experimentados con su contabilidad y el pago de determinados activos como los derechos de utilización del suelo.
(26)
Este exportador admitió la existencia de una cláusula restrictiva en sus estatutos. Alegó, sin demostrarlo, que había dejado de surtir efectos jurídicos en su actividad. Igualmente, en cuanto a los problemas de contabilidad, la empresa admitió la existencia de discrepancias entre los registros contables y los estados financieros auditados, pero declaró que estas discrepancias eran menores y que fueron explicadas durante la investigación. Debe aclararse que los problemas hallados en la contabilidad de dicha empresa que condujeron a la denegación del trato de economía de mercado no eran menores sino que eran importantes, en particular en lo referente a la contabilización de determinados activos y las discrepancias entre determinados libros y documentos proporcionados durante la inspección in situ.
(27)
El segundo productor exportador realizó comentarios, en particular, sobre los resultados relativos a la aportación de capital, una cláusula restrictiva en sus actividades empresariales y la adquisición de los derechos de utilización del suelo.
(28)
En cuanto a la aportación de capital, el exportador reiteró los mismos argumentos que en la fase provisional, a saber, que el capital había sido aportado debidamente. Alegó que los conocimientos técnicos constituyen una categoría especial que no es necesario patentar o registrar y que, por tanto, la aportación de capital, aunque en especie, se efectuó correctamente. En cuanto a estos asuntos, reiteró que la cláusula restrictiva no es obligatoria para la empresa y que las exigencias en materia de inversiones vinculadas a la adquisición del suelo no constituyen distorsiones, sino que están relacionadas con la política de desarrollo del suelo de las autoridades.
(29)
No obstante, estos argumentos ya se plantearon y se rechazaron en la fase provisional. Incluso en el caso de que las exigencias en materia de inversiones estén relacionadas con la política de desarrollo del suelo de las autoridades, se considera que no son compatibles con el trato de economía de mercado. No se proporcionaron nuevas pruebas que pudieran alterar las conclusiones provisionales contenidas en la evaluación relativa al trato de economía de mercado en los considerandos 50 y 51 del Reglamento provisional.
(30)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, se confirman las conclusiones provisionales de los considerandos 46 a 52 del Reglamento provisional.
3.2.2. Examen individual
(31)
Como se mencionó en el considerando 28 del Reglamento provisional, dos productores exportadores que no habían sido incluidos en la muestra solicitaron que se estableciera un margen individual de dumping de conformidad con el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base. No obstante, estas solicitudes de examen individual solo podían ser examinadas tras la aplicación de medidas provisionales.
(32)
Dichas empresas respondieron al formulario de solicitud de trato de economía de mercado dentro de los plazos señalados. Una vez aplicadas las medidas provisionales, la Comisión investigó y contrastó la información facilitada en los formularios de solicitud y toda la demás información considerada necesaria en las instalaciones de las empresas en cuestión:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
A continuación se resumen brevemente los criterios de concesión del trato de economía de mercado a modo de recordatorio:
1.
las decisiones y los costes de las empresas se adoptan en función de las condiciones del mercado, y sin interferencias significativas del Estado; los costes de los principales insumos reflejan sustancialmente los valores del mercado;
2.
las empresas poseen exclusivamente un juego de libros contables básicos que se utilizan a todos los efectos y que son auditados con la adecuada independencia conforme a las Normas Internacionales de Contabilidad (NIC);
3.
no existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado;
4.
las leyes relativas a la propiedad y la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad;
5.
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(34)
En el caso de ambas empresas, en los documentos de inscripción figura una cláusula restrictiva acerca del reparto de las ventas entre los mercados interno y de exportación. En el caso de un exportador se halló una serie de incoherencias y deficiencias en el sistema contable del solicitante que condujo a la conclusión de que las cuentas no eran claras y que no se elaboraron ni auditaron con arreglo a normas de contabilidad internacionales. Por último, se observaron determinadas distorsiones heredadas del sistema de economía no sujeta a las leyes del mercado, en particular con respecto a la adquisición de derechos de utilización del suelo.
(35)
Por ello, se concluyó que ninguna de las dos empresas demostró que cumplía los criterios del artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base y, por tanto, no se pudo conceder el trato de economía de mercado.
3.2.3. Trato individual
(36)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base para que se les conceda un trato individual.
(37)
Los dos productores exportadores que solicitaron un examen individual no cumplían los criterios para la concesión del trato de economía de mercado pero solicitaron un trato individual en el caso de que no se les concediera el primero.
(38)
Solo a título de referencia, se resumen a continuación los criterios para la concesión del trato individual:
1.
cuando se trate de empresas, o empresas conjuntas, controladas total o parcialmente por extranjeros, los exportadores pueden repatriar los capitales y los beneficios libremente;
2.
los precios de exportación, las cantidades exportadas y las modalidades de venta se han decidido libremente;
3.
la mayoría de las acciones pertenece a particulares; los funcionarios del Estado que figuran en el consejo de administración o que ocupan puestos clave en la gestión son minoritarios o la sociedad es suficientemente independiente de la interferencia del Estado;
4.
las operaciones de cambio se ejecutan a los tipos del mercado, y
5.
la intervención del Estado no puede dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(39)
Sobre la base de la información disponible, se estableció que dichos dos productores exportadores de China, no incluidos en la muestra y que solicitaron un examen individual, cumplían todos los requisitos anteriores para obtener el trato individual, de conformidad con el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
3.2.4. País análogo
(40)
Como se mencionó en los considerandos 57 a 62 del Reglamento provisional, se consideró que los Estados Unidos no eran un país análogo adecuado para establecer el valor normal correspondiente a China. En cambio, se eligió Taiwán como país análogo adecuado a fin de determinar el valor normal para China, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base.
(41)
A raíz de la aplicación de medidas provisionales, algunas partes sugirieron que se utilizase Corea como país análogo. Declararon que este país era más adecuado que Taiwán ya que los productores exportadores coreanos también utilizan la reciente tecnología de producción en una sola fase, sus productos finales presentan un alto grado de comparabilidad con los productos finales chinos, el mercado interior coreano es grande y comparable al de China, y ninguna empresa coreana practicaba el dumping.
(42)
Para elegir el país análogo se examinaron los criterios siguientes: la comparabilidad del volumen de producción de los productos finales en el país sin economía de mercado y en el posible país análogo, la representatividad de las ventas interiores (operaciones) a clientes no vinculados en comparación con las exportaciones del producto afectado originario del país sin economía de mercado, el nivel de competencia en el mercado interior del país análogo, la comparabilidad del acceso a la materia prima y a la energía, la buena disposición de los exportadores del posible país análogo para cooperar en la investigación.
(43)
Tras la aplicación de las medidas provisionales se efectuó un análisis suplementario de los criterios pertinentes a partir de todos los datos disponibles. Dicho análisis mostró que, en algunos criterios, existían similitudes entre Corea y Taiwán. No obstante, Taiwán resultó globalmente el país análogo más adecuado.
(44)
El análisis mostró que Corea y Taiwán presentan un alto grado de comparabilidad entre el volumen de productos finales fabricados y el de los productores chinos, y que un gran volumen de productos vendidos en el mercado interior de ambos países podía compararse a las exportaciones efectuadas desde China. Este criterio mostró un grado ligeramente mayor de comparabilidad en términos de volumen a favor de Corea, ya que el volumen de su producción es superior al de Taiwán.
(45)
No obstante, la importancia de este criterio no debe sobreestimarse con respecto a otros criterios como la representatividad de las operaciones de ventas interiores en comparación con las exportaciones, el acceso a la materia prima y el grado de competencia en el país análogo.
(46)
Se constató que Corea y Taiwán tenían un gran número de ventas interiores representativas cuyo valor normal no se calcularía, en comparación con las exportaciones de China. No obstante, se observó que las operaciones realizadas por los exportadores taiwaneses eran globalmente más representativas que las de los exportadores coreanos. Si se eligiese Corea como país análogo, sería necesario calcular el valor normal de un volumen mayor y de más tipos del producto afectado.
(47)
En cuanto al nivel de competencia, una parte alegó que un productor exportador taiwanés tenía una posición dominante en su mercado interior, lo que también impedía utilizar a Taiwán como país análogo.
(48)
La existencia de un gran número de productores puede ser un signo de la competencia en el país. No obstante, también es necesario examinar si los productores del país análogo están sometidos a una competencia que permite obtener un grado suficiente, pero no excesivo, de beneficio.
(49)
Se constató que en Corea hay cuatro productores nacionales y que las importaciones de HTY completan el mercado interior. En Taiwán hay dos productores y el mercado interior también se abastece con fuentes exteriores. No obstante, la investigación mostró que, a pesar de que los costes eran inferiores en Corea, los precios en el mercado interior no eran inferiores a los de Taiwán. Los beneficios efectuados en el mercado coreano eran de una media del 18 %, y los productores coreanos de HTY lograban beneficios superiores al 20 % del volumen de negocios en el caso del producto afectado. Ello es muy superior los beneficios en Taiwán, que se situaban entre el 5 % y el 9 %.
(50)
Por tanto, se consideró que existía un alto grado de competencia en Taiwán y que los beneficios no eran excesivos.
(51)
En cuanto al acceso a las materias primas, Corea es con mucho uno de los mayores productores y exportadores de PTA en el mundo, después de Tailandia. Esta ventaja competitiva de los productores coreanos puede explicar, hasta cierto punto, la razón por la que el precio de la materia prima en Corea era, de media, inferior al de Taiwán y China. La investigación mostró que la mayoría de las empresas coreanas inspeccionadas obtenían su materia prima de empresas vinculadas o podían producirla ellas mismas. En cambio, en Taiwán ninguna de las empresas investigadas producía su materia prima, que obtenían de partes vinculadas y no vinculadas, tal y como sucede en China.
(52)
La información disponible y el hecho de que los productores exportadores taiwaneses tienen productores vinculados de HTY en China sugiere que en los grupos se utilizan las mismas fuentes de abastecimiento de materia prima para realizar economías de escala y obtener mejores precios. Por tanto, se consideró que las condiciones de acceso a la materia prima en China eran muy similares a las de Taiwán.
(53)
Por este motivo, se consideró que la elección de Taiwán era razonable y más adecuada en este caso. Por consiguiente, se confirma a Taiwán como país análogo.
3.2.5. Valor normal
3.2.5.1. Productor exportador incluido en la muestra al que se concedió el trato de economía de mercado
(54)
No habiéndose recibido ninguna observación en relación con los valores normales establecidos para la empresa a la que se concedió el trato de economía de mercado, se confirma lo expuesto en los considerandos 64 y 65 del Reglamento provisional.
3.2.5.2. Productores exportadores incluidos a los que no se concedió el trato de economía de mercado
(55)
Como se menciona en el considerando 15, un exportador taiwanés demostró que el precio de compra de la materia prima principal utilizada para la producción de HTY varió durante el período de investigación y solicitó que ello se tuviese en cuenta al determinar el valor normal. Se consideró que la alegación estaba fundada y se revisaron en consecuencia los valores normales establecidos para Taiwán, país análogo en este caso.
3.2.6. Precio de exportación
(56)
Como se explicó en el considerando 68 del Reglamento provisional, todas las ventas del producto afectado realizadas en el mercado de la Unión por los productores exportadores incluidos en la muestra se hicieron directamente a clientes independientes en la Unión. Por consiguiente, la determinación del precio de exportación se basó en los precios realmente pagados o por pagar, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base. Las ventas de exportación de las empresas sometidas a examen individual también se efectuaron directamente a clientes no vinculados y, por tanto, para determinar su precio de exportación, también se utilizó el método descrito en el considerando 68 del Reglamento provisional.
(57)
A falta de observaciones sobre el precio de exportación, se confirma lo expuesto en el considerando 68 del Reglamento provisional.
3.2.7. Comparación
(58)
Los valores normales revisados que se determinaron para el país análogo se compararon con el precio de exportación de los productores exportadores chinos cooperantes. Como se establece en el considerando 63, ello condujo a la obtención de márgenes de dumping definitivos reducidos para los tres productores exportadores chinos incluidos en la muestra.
(59)
Hay que señalar que el ajuste para tener en cuenta los impuestos indirectos, tal como se indica en el considerando 69 del Reglamento provisional, representa la diferencia entre el IVA adeudado por las ventas interiores y el adeudado por las operaciones de venta de exportación, teniendo debidamente en cuenta el tipo de restitución del IVA en las ventas de exportación. Los productores exportadores cooperantes impugnaron cómo se había calculado el ajuste y alegaron que, al evaluar el importe del IVA no restituido, debía tenerse en cuenta el régimen del IVA aplicable a operaciones específicas de perfeccionamiento y venta.
(60)
En relación con esta alegación, ha de observarse que el ajuste se basó en las disposiciones del artículo 2, apartado 10, letra b), del Reglamento de base, que prevé un ajuste del valor normal para tener en cuenta los gravámenes a la importación y los impuestos indirectos, categoría que incluye el IVA. Por consiguiente, se rechazó la alegación.
(61)
En ausencia de otras observaciones sobre la comparación que pudieran alterar las conclusiones provisionales, se confirma lo expuesto en el considerando 69 del Reglamento provisional.
3.2.8. Márgenes de dumping
(62)
Los valores normales revisados que se determinaron para Taiwán, país análogo, y la comparación con el precio de exportación de los productores exportadores chinos condujo a la obtención de márgenes de dumping definitivos inferiores.
(63)
Los márgenes de dumping definitivos para los productores exportadores chinos son los siguientes:
-
5,1 % para Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % para Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % para Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % para las empresas cooperantes no incluidas en la muestra.
(64)
En el caso de las empresas que solicitaron un examen individual, los márgenes de dumping definitivos son los siguientes:
-
9,8 % para Oriental Industries (Suzhou) Ltd,
-
0 % para Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Corea
3.3.1. Valor normal
(65)
No habiéndose recibido más observaciones referentes al valor normal, explicado en los considerandos 75 y 76 del Reglamento provisional, se confirman estas conclusiones.
3.3.2. Precio de exportación
(66)
No habiéndose recibido ninguna observación en relación con el precio de exportación, se confirma lo expuesto en los considerandos 77 y 78 del Reglamento provisional.
3.3.3. Comparación
(67)
En ausencia de otras observaciones sobre la comparación que pudieran alterar las conclusiones provisionales, se confirma lo expuesto en los considerandos 79 a 81 del Reglamento provisional.
3.3.4. Márgenes de dumping
(68)
En ausencia de otras observaciones sobre los márgenes de dumping que pudieran alterar las conclusiones provisionales relativas a Corea, se confirma lo expuesto en los considerandos 82 a 85 del Reglamento provisional.
4. PERJUICIO
4.1. Producción de la Unión
(69)
No habiéndose recibido ninguna observación relativa a la producción de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 94 a 96 del Reglamento provisional.
4.2. Definición de industria de la Unión
(70)
No habiéndose recibido ninguna observación, se confirma la definición de la industria de la Unión expuesta en el considerando 97 del Reglamento provisional.
4.3. Consumo en la Unión
(71)
Se recuerda que el consumo en la Unión se estableció a partir de las importaciones totales, según datos de Eurostat, y de las ventas totales de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, incluida una estimación de las ventas de los productores que no se manifestaron basada en los datos de la denuncia.
Cuadro 1
Consumo de la Unión
2005
2006
2007
2008
PI
Toneladas
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Índice 2005 = 100
100
106
120
109
93
Fuente: Eurostat, datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
(72)
En general, el consumo disminuyó un 7 % durante el período considerado. Aumentó un 20 % entre 2005 y 2007, después de lo cual disminuyó un 27 % entre 2007 y el período de investigación. La caída del consumo en 2008 y en el período de investigación se debió al descenso de la demanda, sobre todo en el segundo semestre de 2008, como consecuencia de la crisis económica.
(73)
A falta de observaciones por lo que se refiere al consumo de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 98 a 100 del Reglamento provisional.
4.4. Importaciones en la Unión Europea procedentes de China, Corea y Taiwán
4.4.1. Evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones
(74)
Se recuerda que las importaciones procedentes de Corea y Taiwán no se acumularon a las importaciones objeto de dumping procedentes de China debido a que las importaciones coreanas y taiwanesas no se efectuaron a precios objeto de dumping durante el período de investigación, como se mencionó en los considerandos 102 y 103 del Reglamento provisional.
(75)
Se señala que, para averiguar si es preciso evaluar acumulativamente las importaciones de los países afectados en la presente investigación, se examinaron por separado las importaciones procedentes de cada país con arreglo a las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. Dado que el margen de dumping en relación con las importaciones de Corea y Taiwán era inferior al margen mínimo, se concluyó que las importaciones procedentes de Corea y Taiwán no debían acumularse con las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Por tanto, estas importaciones se analizaron aparte en los considerandos 147 a 152 del Reglamento provisional con arreglo al artículo 3, apartado 7, del Reglamento de base.
4.4.2. Importaciones objeto de dumping procedentes de China
(76)
Se recuerda que se constató, con carácter provisional, que un productor exportador chino no sometía a dumping sus productos en el mercado de la Unión. En consecuencia, dichas exportaciones quedaron excluidas del análisis de la evolución de las importaciones objeto de dumping procedentes de China en el mercado de la Unión. A raíz de los exámenes individuales realizados tras la aplicación de medidas provisionales, se constató que las exportaciones de otro productor exportador chino no eran objeto de dumping, conforme se menciona en el considerando 64. Por tanto, dichas exportaciones también quedaron excluidas del análisis de la evolución de las importaciones objeto de dumping procedentes de China en el mercado de la Unión y el impacto en la industria de la Unión. Por consiguiente, se revisaron los datos sobre las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
Cuadro 2
Importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China
2005
2006
2007
2008
PI
Importaciones (toneladas)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Índice
100
274
718
898
883
Cuota de mercado
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Precio medio en EUR/tonelada
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Índice
100
61
55
57
55
Fuente: Eurostat, datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
(77)
A raíz de la revisión de los datos sobre las importaciones objeto de dumping procedentes de China, se constató que su volumen aumentó drásticamente, más del óctuple, durante el período considerado, mientras que, al mismo tiempo, los precios medios de importación disminuyeron acusadamente, a saber, un 45 %.
4.4.3. Subcotización de los precios
(78)
No habiéndose recibido ninguna observación en relación con la subcotización de los precios, se confirma el método de cálculo de la subcotización expuesto en los considerandos 110 y 111 del Reglamento provisional. No obstante, se reevaluó la comparación de los precios de los tipos de productos similares a raíz de los exámenes individuales concedidos tras la aplicación de las medidas provisionales, como se menciona en el considerando 31. La reevaluación confirmó que las importaciones objeto de dumping procedentes de China subcotizaron los precios de la industria de la Unión un 24,1 % durante el período de investigación.
4.5. Situación económica de la industria de la Unión
(79)
Se recuerda que, como se constató que las importaciones procedentes de Corea, Taiwán y dos empresas chinas no fueron objeto de dumping, no debían acumularse a las importaciones objeto de dumping procedentes de China. En consecuencia, quedaron excluidas del análisis del impacto en el mercado de la Unión de las importaciones objeto de dumping.
(80)
Como se menciona en el considerando 113 del Reglamento provisional, el examen del impacto de las importaciones objeto de dumping en la industria de la Unión incluyó una evaluación de todos los indicadores económicos para estimar el estado de la industria de la Unión desde 2005 hasta el término del período de investigación.
(81)
Se recuerda que la situación de perjuicio estaba clara en la fase provisional, en la que la mayoría de los indicadores de perjuicio mostraban una tendencia a la baja durante el período considerado: volumen de producción (- 36 %), volumen de ventas (- 29 %), precios de venta (- 9 %) y cuota de mercado (- 23 %). Además, los indicadores del perjuicio relacionados con los resultados financieros de la industria de la Unión, como son la rentabilidad (- 16,3 puntos porcentuales) y el flujo de caja (- 141 %), también empeoraron drásticamente, al tiempo que las inversiones se redujeron de forma importante (- 89 %).
(82)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad, el volumen de ventas y la cuota del mercado, los precios, las existencias, el empleo, los salarios y la productividad, y los indicadores de los resultados financieros de la industria de la Unión, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 114 a 126 del Reglamento provisional.
(83)
No habiéndose recibido ninguna otra observación relativa a la situación económica de la industria de la Unión, se confirma la conclusión, expuesta en los considerandos 127 a 130 del Reglamento provisional, de que esta ha sufrido un perjuicio importante.
5. CAUSALIDAD
5.1. Observación preliminar
(84)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones objeto de dumping del producto afectado originario de China habían causado a la industria de la Unión un perjuicio que pudiera clasificarse como importante. Al margen de las importaciones objeto de dumping, se examinaron también otros factores conocidos que pudieran estar causando al mismo tiempo un perjuicio a la industria de la Unión, a fin de evitar que el posible perjuicio causado por estos factores se atribuyera a las citadas importaciones.
5.2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(85)
Las importaciones objeto de dumping procedentes de China aumentaron drásticamente durante el período considerado. A raíz de la revisión de los datos sobre las importaciones objeto de dumping procedentes de China, descrita en el considerando 76, el volumen de las mismas aumentaron más del óctuple entre 2005 y el período de investigación, con lo que su cuota de mercado aumentó 16 puntos porcentuales. Durante el mismo período, el consumo en la Unión disminuyó un 7 %.
(86)
Durante el período considerado, la industria de la Unión experimentó una disminución significativa, del 29 %, de su volumen de ventas y, en consecuencia, su cuota de mercado pasó del 51,1 % al 39,2 %, perdiendo casi doce puntos porcentuales. En el período comprendido entre 2008 y el período de investigación, la cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó dos puntos porcentuales, mientras que la de las importaciones objeto de dumping aumentó, a pesar del descenso de la demanda en el mercado de la Unión.
(87)
A raíz de la revisión de los datos descrita en el considerando 76, los precios de las importaciones objeto de dumping disminuyeron un 45 % durante el período considerado y subcotizaron significativamente los precios aplicados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión. En consecuencia, la industria de la Unión no pudo subir sus precios para compensar el incremento de los precios de la materia prima. Como consecuencia de ello, la rentabilidad de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión disminuyó, tal como se explica en el considerando 81 del Reglamento provisional, pasando de un beneficio del 3 % en 2005 a pérdidas del 13,3 % en el período de investigación.
(88)
La investigación mostró también que el aumento del volumen de las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China incidió negativamente en el conjunto del mercado haciendo que bajaran los precios. La continua presión ejercida en el mercado de la Unión no permitió a la industria de la Unión ajustar sus precios de venta al aumento de los costes de la materia prima, en particular en 2008, cuando los precios de esta alcanzaron su nivel máximo. Esto explica la pérdida de cuota de mercado y de rentabilidad de la industria de la Unión.
(89)
En vista de lo anterior, no habiéndose recibido comentarios sobre la incidencia de las importaciones objeto de dumping, se puede confirmar que el rápido incremento de las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China tuvo un impacto negativo considerable en la situación económica de la industria de la Unión.
5.3. Efecto de otros factores
5.3.1. Importaciones no objeto de dumping
(90)
En cuanto al efecto de las importaciones no objeto de dumping procedentes de China, se recuerda que se constató que dos productores exportadores chinos no sometían a dumping los HTY en el mercado de la Unión. Aunque no puede excluirse que estas importaciones pueden haber contribuido en determinado grado al perjuicio de la industria de la Unión, se considera que, dados el volumen y, en particular, los precios, cuya media era superior a los precios de las importaciones objeto de dumping, la incidencia de dichas importaciones no objeto de dumping no puede invalidar el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
5.3.2. Otros factores
(91)
Se recuerda que también se examinaron otros factores en el análisis de la causalidad, a saber, la evolución de la demanda en el mercado de la Unión, la evolución de los precios de la materia prima, la producción cautiva de la industria de la Unión, la cuantía de las exportaciones de dicha industria, las importaciones procedentes de otros países, incluidos Corea y Taiwán, y los resultados de otros productores de la Unión.
(92)
Una parte alegó que el análisis de la causalidad no conseguía demostrar que el perjuicio causado por factores distintos de las importaciones objeto de dumping no se atribuía a las importaciones chinas. En particular, declaró que factores como la evolución de la demanda y el aumento de los precios de la materia prima contribuyeron al perjuicio sufrido por la industria de la Unión y que no se tuvieron en cuenta en el análisis de la causalidad.
(93)
En cuanto a la evolución de la demanda, se recuerda que las importaciones procedentes de China consiguieron aumentar su cuota de mercado a pesar de una situación de reducción del consumo. En lo referente al aumento de los precios de la materia prima, se reconoce que dichos precios aumentaron en la primera mitad del período de investigación, como se menciona en el considerando 139 del Reglamento provisional. No obstante, los precios se redujeron en la segunda mitad de dicho período. Estas fluctuaciones de los precios de la materias primas afectaron a todos los operadores económicos. Además, sin la presión sobre los precios ejercida por las importaciones a bajo precio, objeto de dumping, procedentes de China, cabía esperar que la industria de la Unión hubiese sido capaz de adaptar sus precios de venta de acuerdo con la evolución de los precios de la materia prima. Por tanto, se rechaza esta alegación y se confirman los considerandos 138 a 140 del Reglamento provisional.
(94)
No habiéndose recibido ninguna observación relativa a la producción cautiva ni a la cuantía de las exportaciones de la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 141 a 143 del Reglamento provisional.
(95)
Algunas partes también alegaron que los productores de la Unión no pudieron aumentar sus precios para repercutir los cambios en los costes de la materia prima debido a las importaciones a bajo precio procedentes de Corea y Taiwán.
(96)
A este respecto, se observa en primer lugar que los precios de las importaciones procedentes de Corea y Taiwán se mantuvieron superiores a la media de los precios de importación de China durante el período considerado. En segundo lugar, el volumen de las importaciones disminuyó considerablemente entre 2007 y el final del período de investigación. Por tanto, se considera que el volumen y los precios de dichas importaciones no pudo ser la causa principal de perjuicio importante a la industria de la Unión y que, en consecuencia, no pudieron invalidar el nexo causal establecido entre el perjuicio padecido por la industria de la Unión y las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Por tanto, se rechazó esta alegación.
(97)
En ausencia de otras observaciones sobre las importaciones procedentes de terceros países, incluidos Corea y Taiwán, se confirma lo expuesto en los considerandos 144 a 152 del Reglamento provisional.
(98)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre otros productores de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 153 y 154 del Reglamento provisional.
(99)
A raíz de la comunicación provisional, una parte alegó que el hecho de que la industria de la Unión fuese menos rentable debía atribuirse a que el denominado proceso de producción en dos fases suponía una gran parte de la capacidad de producción de dicha industria y a los supuestos retrasos de la Unión para implantar el proceso de producción moderno en una sola fase.
(100)
Debe señalarse que la gama de tipos de productos fabricados y vendidos por los productores exportadores chinos y la industria de la Unión coinciden en gran medida. La industria de la Unión utiliza el proceso en dos fases, ya que permite fabricar tipos específicos de productos que normalmente se venden a un precio más elevado en el mercado. Como se explica en los considerandos 85 a 89, la presencia de importaciones de HTY a bajo precio, objeto de dumping, procedentes de China afectó al conjunto del mercado de la Unión al ejercer una presión a la baja sobre los precios.
(101)
Por tanto, se considera que la existencia misma de dos procesos de producción distintos no puede haber incidido de manera importante en los márgenes de beneficio, en particular a la vista de la presión sobre los precios ejercida por las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Además, no se probó documentalmente la alegación de que la industria de la Unión sufrió perjuicios importantes debido a la falta de una tecnología más moderna. Por lo tanto, se rechazó esta alegación.
(102)
Visto lo antes expuesto y no habiendo otras observaciones, se concluye que las importaciones objeto de dumping procedentes de China causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base y se confirma lo expuesto en los considerandos 155 a 158 del Reglamento provisional.
6. INTERÉS DE LA UNIÓN
6.1. Observación preliminar
(103)
El análisis del interés de la Unión se ha adaptado para tener en cuenta las revisiones de los márgenes de dumping realizadas a raíz de las observaciones efectuadas a la comunicación provisional y los exámenes individuales que tuvieron lugar tras la aplicación de las medidas provisionales. En consecuencia, ante el alto grado de cooperación, la mayoría de las importaciones procedentes de China estaría sujeta a un derecho de alrededor del 5 %, como se menciona en el considerando 63.
6.2. Industria de la Unión
(104)
Se recuerda que la industria de la Unión se compone de cuatro productores establecidos en diferentes Estados miembros, que dan empleo directo a más de 1 300 personas actividades relacionadas con los HTY. Todos los indicadores de perjuicio, en particular los relacionados con los resultados financieros de la industria de la Unión, mostraron una tendencia negativa durante el período considerado. El empleo también se redujo significativamente, a saber, un 23 %, lo que corresponde a una disminución de alrededor de 400 equivalentes a tiempo completo durante el período considerado.
(105)
A raíz de la aplicación de las medidas provisionales, la industria de la Unión declaró que las fábricas que habían estado inactivas debido a las importaciones objeto de dumping habían reabierto recientemente. Ello muestra que las medidas provisionales ya han incidido positivamente en la industria de la Unión.
(106)
Se espera que la aplicación de medidas antidumping definitivas a las importaciones procedentes de China tenga un impacto positivo adicional en la situación económica de la industria de la Unión y que le permita recuperar al menos parte de la cuota de mercado perdida.
(107)
No habiéndose recibido otras observaciones sobre el interés de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 160 a 163 del Reglamento provisional.
6.3. Importadores
(108)
Algunas partes alegaron que el análisis del impacto de las medidas en los importadores no abordó la dificultad de cambiar rápidamente de proveedores de HTY. A este respecto, se reconoce que cambiar de proveedores puede llevar tiempo según la aplicación final. No obstante, se dispondrá de otras fuentes, como las importaciones procedentes de Corea y Taiwán y las procedentes de los dos productores exportadores chinos mencionados en los considerandos 63 y 64, que no estarán sometidas a derechos antidumping. Por lo tanto, se rechaza la alegación y se confirma la conclusión provisional de que las medidas no ejercerían un impacto negativo considerable en los importadores.
(109)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 164 y 165 del Reglamento provisional.
6.4. Usuarios
(110)
Los usuarios de HTY mostraron gran interés en este asunto. De los 68 usuarios con los que se contactó, 33 cooperaron en la investigación. La investigación mostró que 24 de los 33 usuarios cooperantes adquirieron HTY en China. El 12 % de estas importaciones procedía de empresas que se constató que no practicaban el dumping.
(111)
En la fase provisional se analizó el impacto de las medidas en los usuarios agrupándolos en cuatro sectores industriales distintos (neumáticos, automoción, cuerdas y aplicaciones industriales). Antes de imponer medidas provisionales se inspeccionaron cuatro usuarios (dos del sector del neumático, uno del sector de la automoción y otro del sector de las aplicaciones industriales). Tras la aplicación de las medidas provisionales, se realizó una investigación suplementaria sobre en qué medida cada sector se vería afectado por las medidas. Para ello se efectuaron inspecciones adicionales en las instalaciones de siete usuarios, conforme se menciona en el considerando 5. De los 11 usuarios inspeccionados en total, 5 eran pequeñas y medianas empresas (PYME). Con arreglo a los datos verificados, se revisó el impacto estimado de las medidas en los márgenes de beneficio de los usuarios, teniendo en cuenta también el nivel revisado de derechos y que se constató que otro productor exportador chino más no efectuaba dumping.
(112)
En cuanto a los usuarios pertenecientes al sector de los neumáticos, se recibieron en total cuatro respuestas al cuestionario de fabricantes de neumáticos. Se inspeccionó a dos de ellos antes de aplicar las medidas provisionales y a otro después de la aplicación de las mismas. Según los datos disponibles para este sector, los HTY representan una parte relativamente baja, inferior al 1 % de media, de los costes de producción. Se constató que solo uno de los usuarios cooperantes importaba de China el producto afectado. No obstante, todas estas importaciones procedían de una empresa china que resultó no practicar el dumping. Según los datos disponibles, se concluye que el sector del neumático no se verá afectado por las medidas propuestas.
(113)
Con respecto a los usuarios del sector de la automoción (que produce sobre todo cinturones de seguridad y airbags), que supone el 5 % del total de importaciones de HTY procedentes de China, se recibieron en total 6 respuestas al cuestionario. Se inspeccionó a dos empresas, una antes y otra después de aplicar las medidas provisionales. La proporción de HTY chinos utilizados por el sector de la automoción se revisó después de las inspecciones y se fijó en el 15 %. Las inspecciones también mostraron que, globalmente, las empresas que utilizaban HTY representaban más del 30 % del volumen de negocios de las empresas cooperantes, en vez del 4 % que se determinó en la fase provisional. Se confirmó que el beneficio medio de este sector en productos que emplean HTY es de alrededor del 3 %. Por ello, se concluye que, en caso de aplicarse medidas, el sector de la automoción probablemente no se vería afectado gravemente de manera global, ya que aún sería rentable y, además, China no es la principal fuente de suministro.
(114)
En cuanto a los usuarios del sector de las cuerdas, se recibió un total de tres respuestas al cuestionario y se inspeccionó una empresa tras la aplicación de las medidas provisionales. Todas las empresas cooperantes de este sector eran PYME y representaban menos del 1 % del total de las importaciones procedentes de China en el período de investigación. Se confirma que la proporción de la actividad que utiliza HTY representa alrededor del 18 % de su actividad total. La media del margen de beneficios conseguido en el sector que utiliza HTY se estableció provisionalmente en alrededor del 8 %. No obstante, tras la inspección y la corrección consiguiente de los datos de las respuestas a los cuestionarios, se revisó el margen de beneficios del sector, que se fijó en el - 0,4 %. La investigación mostró que la mayoría de las importaciones (71 %) procedía de China durante el período de investigación, mientras que el 22 % procedía de Corea. No obstante, a la vista del nivel de derecho revisado, el impacto en las empresas de este sector, en caso de que sigan obteniendo los HTY de China, debería ser limitado. Además, existe una serie de fuentes de suministro alternativas.
(115)
Finalmente, en cuanto a los usuarios del sector de las aplicaciones industriales, se recibió un total de 20 respuestas a los cuestionarios de usuarios que representaban el 21 % del total de las importaciones procedentes de China. Se inspeccionó a cinco de ellas, a una antes y a cuatro después de aplicar las medidas provisionales. Según la información disponible para este sector tras las inspecciones, se revisó la proporción de la actividad relacionada con los HTY, que se estableció en el 54 % de la actividad total. La investigación puso de manifiesto que estos usuarios compraban fundamentalmente HTY a China (42 %) y Corea (24 %), mientras que un 29 % se obtenía de proveedores de la Unión y terceros países. Los datos recogidos durante las inspecciones que se realizaron tras la aplicación de medidas provisionales permitieron ajustar la media del margen de beneficios conseguidos en este sector, que se estableció en un 17 %. No obstante, los datos recogidos muestran que la media del margen de beneficios de todo el sector no es representativa de la situación de las PYME, que, de media, tuvieron un margen de beneficios negativo del - 1,9 % durante el período de investigación. En la hipótesis de la situación más desfavorable, a saber, en caso de que estas PYME compren a productores exportadores chinos sometidos a medidas y no cambien sus proveedores, su rentabilidad se reduciría y pasaría del -1,9 % al -3,3 % con la aplicación de medidas definitivas. Ello se debería a que obtienen los HTY de China en un grado mayor que las grandes empresas, que seguirían siendo muy rentables. No obstante, se espera que dichas PYME puedan cambiar al menos parte de sus compras para efectuarlas a proveedores no sometidos a medidas.
(116)
Algunos usuarios alegaron que el impacto negativo de las medidas antidumping en su rentabilidad se había subestimado en el análisis provisional del interés de la Unión. También alegaron que tendrían problemas para repercutir el aumento de los costes a sus clientes y pusieron en entredicho la posibilidad de hallar otras fuentes de abastecimiento. Algunas partes también pusieron en duda la capacidad de los productores de la Unión de suministrar los productos necesarios. Finalmente, se planteó el efecto negativo de las medidas en la industria transformadora y, en consecuencia, en el empleo en la Unión.
(117)
En cuanto a la alegación sobre la rentabilidad, el análisis basado en los datos revisados a raíz de las inspecciones, tras la aplicación de las medidas provisionales, mostró efectivamente que parte de los sectores de las cuerdas y de las aplicaciones industriales se verían afectados negativamente por las medidas en caso de que los usuarios que compran a productores exportadores chinos sometidos a medidas sigan haciéndolo y no cambien sus proveedores. No obstante, es probable que el impacto sea limitado teniendo en cuenta lo reducido del derecho y la existencia de otras fuentes de suministro.
(118)
En cuanto a la alegación de que los usuarios no podrían repercutir el aumento del coste a sus clientes, la investigación mostró que en algunos sectores efectivamente puede ser difícil aumentar los precios. No obstante, se recuerda que, ante el alto grado de cooperación de los productores exportadores chinos, la mayoría de las importaciones procedentes de China estaría sujeta a un derecho de alrededor del 5 %, como se menciona en el considerando 103. Por tanto, se espera que los usuarios puedan repercutir al menos parte del aumento del coste a sus clientes y, en cualquier caso, incluso sin aumento de precios, se estima que el impacto en su rentabilidad es bastante limitado.
(119)
En relación con la alegación de que la industria de la Unión no sería capaz de suministrar los productos necesarios en caso de aplicación de medidas antidumping, la investigación mostró que, en el pasado, se produjeron ocasionalmente algunas irregularidades al abastecer los productores de la Unión a determinados usuarios. Sin embargo, la investigación no mostró ninguna prueba de que estas irregularidades se produjeran de forma continuada. En cuanto a la dificultad alegada para cambiar de proveedor, las inspecciones mostraron efectivamente que, antes de poder utilizar un nuevo HTY en la producción a gran escala, este debe someterse a una serie de ensayos para verificar su compatibilidad con la maquinaria y los niveles de calidad exigidos de los productos finales. La duración del proceso de realización de ensayos varía según la aplicación del producto final. Por tanto, se admite que cambiar de proveedores puede ser un proceso largo y costoso para determinados usuarios, aunque en grados variables dependiendo de los productos fabricados. No obstante, las inspecciones mostraron que algunas empresas intentaban aplicar una estrategia de ampliación del número de sus proveedores para evitar depender solo de una fuente.
(120)
Otras partes también destacaron la situación de las PYME y alegaron que estas empresas tienen dificultades para obtener sus materias primas al no alcanzar las cantidades mínimas que exigen los productores para efectuar un pedido. A este respecto, se señala que las dificultades relativas a las cantidades mínimas para efectuar un pedido son una característica existente de la actividad comercial, independientemente de si se aplican medidas. Por tanto, se considera que la aplicación de derechos no afecta por si misma a las características de las actividades comerciales ya establecidas entre los operadores económicos. Por tanto, se consideró que dichas alegaciones no estaban justificadas.
(121)
Por último, algunas partes interesadas alegaron que la industria de la Unión no representaría una fuente fiable debido al carácter incompleto de su gama de productos y a la baja calidad y al precio elevado de los productos. Se señala al respecto que, incluso si los productores de la Unión no fuesen capaces de suministrar la gama completa de los productos necesarios, hay otras fuentes de suministro que deberían permitir completar las gamas de productos. Por otra parte, el carácter relativamente bajo del derecho no debería impedir que los usuarios completasen su gama de productos, ya que podrían seguir recurriendo a las importaciones procedentes también de China. Además, la reapertura reciente de fábricas, mencionada anteriormente, debería contribuir a solucionar este problema en la medida en que permitiría asignar una mayor capacidad a la fabricación de una gama más amplia de productos. Por lo tanto, se rechazó esta alegación.
(122)
En cuanto a la alegación sobre el efecto de las medidas en la industria transformadora y, por tanto, en el empleo en la Unión, se considera que, teniendo en cuenta lo anterior, el impacto debería ser insignificante.
6.5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(123)
Tomando como base lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso contrarias a la imposición de derechos antidumping definitivos contra las importaciones de HTY originarios de China.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(124)
A falta de observaciones fundamentadas que alteren la conclusión sobre el nivel de eliminación del perjuicio, se confirman los considerandos 179 a 183 del Reglamento provisional.
7.2. Medidas definitivas
(125)
A la vista de lo anterior se considera que, de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base, deben establecerse derechos antidumping definitivos con respecto a las importaciones de HTY originarios de China al nivel del más bajo de los márgenes de dumping y de perjuicio, de conformidad con la regla del derecho inferior. En consecuencia, todos los tipos de derecho deben fijarse al nivel de los márgenes de dumping constatados.
(126)
Dado que los márgenes de dumping para Corea y Taiwán eran inferiores al nivel mínimo, no van a imponerse derechos antidumping definitivos a las importaciones procedentes de Corea y Taiwán.
(127)
Los derechos antidumping propuestos son los siguientes:
Empresa
Margen de eliminación del perjuicio
Margen de dumping
Tipo de derecho antidumping
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
N/D
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Empresas cooperantes no incluidas en la muestra
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
N/D
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Todas las demás empresas de China
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Los tipos de derecho antidumping individuales para empresas especificados en el presente Reglamento se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por consiguiente, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Estos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») se aplican, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de China y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las empresas mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(129)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos de derecho individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (3) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas interiores y las ventas de exportación vinculadas, por ejemplo, a ese cambio de nombre o esa creación de nuevas entidades de producción y venta. En su caso, el presente Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
(130)
Se informó a todas las partes de los hechos y las consideraciones esenciales a partir de los cuales se tenía intención de recomendar el establecimiento de derechos antidumping definitivos. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esa información. Las observaciones presentadas por las partes fueron debidamente tenidas en cuenta y, en su caso, las conclusiones se modificaron en consecuencia.
(131)
Para garantizar la igualdad de trato entre cualquier nuevo exportador y las empresas cooperantes no incluidas en la muestra, mencionadas en el anexo del presente Reglamento, debe disponerse que el derecho medio ponderado aplicado a estas últimas empresas se aplique a todo nuevo exportador, que, de otro modo, tendría derecho a una reconsideración de conformidad con el artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base, disposición que no es de aplicación si se ha recurrido al muestreo.
7.3. Percepción definitiva de los derechos provisionales
(132)
Habida cuenta de la magnitud de los márgenes de dumping constatados y a la luz del nivel de perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional, establecido mediante el Reglamento provisional, se perciban definitivamente por el importe de los derechos definitivos establecidos. En caso de que los derechos definitivos sean inferiores a los provisionales, deben liberarse los importes provisionalmente garantizados que sean superiores al tipo de los derechos antidumping definitivos. En los casos en que los derechos definitivos sean más elevados que los derechos provisionales, únicamente deben percibirse definitivamente los importes depositados en concepto de derechos provisionales.
8. CONCLUSIÓN DEL PROCEDIMIENTO
(133)
A la vista de las conclusiones sobre las importaciones procedentes de Corea y Taiwán, debe darse por concluido el procedimiento con respecto a estos dos países.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de hilados de alta tenacidad de poliésteres (excepto el hilo de coser), sin acondicionar para la venta al por menor, incluido el monofilamento de menos de 67 decitex, originarios de la República Popular China, clasificados actualmente en el código NC 5402 20 00.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y producidos por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho (%)
Código TARIC adicional
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Empresas enumeradas en el anexo
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Todas las demás empresas
9,8
A999
3. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de hilados de alta tenacidad de poliésteres originarios de la República de Corea y Taiwán.
Artículo 3
Se percibirán definitivamente, al tipo del derecho definitivo establecido de conformidad con el artículo 1, los importes garantizados por el derecho antidumping provisional aplicado, en virtud del Reglamento (UE) no 478/2010, a las importaciones de hilados de alta tenacidad de poliésteres (excepto el hilo de coser), sin acondicionar para la venta al por menor, incluido el monofilamento de menos de 67 decitex, originarios de la República Popular China, clasificados actualmente en el código NC 5402 20 00. Los importes garantizados superiores a los tipos definitivos del derecho antidumping serán liberados.
Artículo 4
Siempre que todo nuevo productor exportador de la República Popular China demuestre suficientemente a la Comisión que:
-
no exportó a la Unión el producto descrito en el artículo 1, apartado 1, durante el período de investigación (del 1 de julio de 2008 al 30 de junio de 2009),
-
no está vinculado a ninguno de los exportadores o productores de la República Popular China que quedan sujetos a las medidas establecidas por el presente Reglamento,
-
exportó realmente a la Comunidad el producto afectado después del período de investigación en el que se basan las medidas, o contrajo una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión,
el Consejo, que actuará por mayoría simple a propuesta de la Comisión tras consultar al Comité Consultivo, podrá modificar el artículo 1, apartado 2, y añadir el nuevo productor exportador a la lista de empresas cooperantes no incluidas en la muestra y, en consecuencia, sujetas al tipo de derecho medio ponderado del 5,3 %.
Artículo 5
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 29 de noviembre de 2010.