ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
DECISION DE LA COMISIÓN
de 27 de octubre de 2010
relativa a la ayuda estatal C 14/09 (ex NN 17/09) concedida por Hungría a Péti Nitrogénművek Zrt.
[notificada con el número C(2010) 7274]
(El texto en lengua húngara es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2011/269/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Vista la Decisión en virtud de la cual la Comisión incoó el procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del TFUE (1) en relación con la ayuda estatal C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
Habiendo emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con las disposiciones anteriores, y vistas dichas observaciones,
Considerando lo siguiente:
I. PROCEDIMIENTO
(1)
A finales de 2008, la Comisión tuvo conocimiento a través de la prensa de las medidas previstas por Hungría en favor de Péti Nitrogénművek Zrt. (denominada en lo sucesivo «Nitrogénművek»). Tras varios intercambios de información, el 29 de abril de 2009 la Comisión incoó el procedimiento de investigación formal respecto de las medidas que presuntamente constituían ayuda estatal.
(2)
Los días 3 y 17 de agosto de 2009, Hungría presentó sus comentarios a la Decisión de incoación de la Comisión.
(3)
Dicha Decisión se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea el 17 de julio de 2009 (3). Se recibieron comentarios de cuatro interesados: de Nitrogénművek, beneficiario de las medidas que presuntamente constituían ayuda estatal, el 18 de agosto de 2009; de dos partes interesadas que solicitaron que no se divulgara su identidad, los días 17 y 18 de agosto de 2009; y de ZAK SA el 19 de agosto de 2009.
(4)
La Comisión comunicó los comentarios a Hungría mediante carta de 21 de septiembre de 2009 y dicho país respondió a los comentarios de los terceros por carta de 20 de octubre de 2009.
(5)
La Comisión solicitó a las autoridades húngaras información adicional el 3 de noviembre de 2009, a lo que dichas autoridades respondieron mediante carta de 4 de diciembre de 2009. En junio de 2009 se efectuó un nuevo intercambio de información por correo electrónico entre los servicios de la Comisión y las citadas autoridades.
II. BENEFICIARIO
(6)
Nitrogénművek es un fabricante de fertilizantes artificiales. Su sede central está situada en Pétfürdő, condado de Veszprém, Hungría, que es una zona asistida con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. La empresa es el principal fabricante húngaro de fertilizantes y el principal suministrador del mercado húngaro.
(7)
En 2008 Nitrogénművek realizó un volumen de negocios de 64800 millones de forint húngaros (HUF) (aproximadamente 232 millones EUR), de los cuales el 74 % se realizó en Hungría y el 26 % correspondió a exportaciones (principalmente a los mercados de la UE). En 2008 contaba con 508 trabajadores. El capital suscrito de la empresa asciende a 528 millones HUF (aproximadamente 1,92 millones EUR). En 2008 el capital ascendía en total a 11000 millones HUF (aproximadamente 40 millones EUR).
Cuadro 1
Datos financieros principales de Nitrogénművek
2007
miles de millones HUF
2007
millones EUR
2008
miles de millones HUF
2008
millones EUR
Volumen de negocios
48,211
175
64,836
232
Resultado operativo
2,435
8,9
16,335
59,4
Resultado neto beneficios/pérdidas (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Fuente: Datos procedentes de los estados financieros de la empresa correspondientes a 2008.
(8)
El 18 de octubre de 2008, Nitrogénművek cesó su actividad de producción.
III. DESCRIPCIÓN DE LA MEDIDA
(9)
El 18 de diciembre de 2008, el gobierno húngaro anunció (4) que, con objeto de garantizar la continuación de la producción de fertilizantes en Hungría y de mantener los puestos de trabajo, el Estado «rescataría» Nitrogénművek aportando fondos con objeto de reanudar la producción y cubrir los costes de funcionamiento.
(10)
El 20 de diciembre de 2008, el Gobierno aprobó (5) dos garantías estatales distintas que avalaban dos préstamos que debía conceder el Banco Húngaro de Desarrollo (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., denominado en lo sucesivo «MFB»), que era propiedad del Estado al 100 %. La contrapartida de ambas garantías consistía en el pago por adelantado de una prima única del 2 % del importe garantizado.
(11)
Gracias al respaldo de estas garantías estatales, el 26 de enero de 2009, MFB y Nitrogénművek concluyeron dos acuerdos de préstamo:
a)
Préstamo A: préstamo a la inversión (6) por un importe de 52 millones EUR con un vencimiento de seis años. El tipo de interés es el EURIBOR a seis meses + 1,7 %. La garantía estatal al 100 % tiene como contrapartida el pago por adelantado de una prima única del 2 % del importe garantizado. Las garantías para MFB son: garantía estatal del 100 %, hipoteca de segundo rango (es decir, inmediatamente después del préstamo B que figura a continuación) sobre los activos (7). No se estableció ninguna garantía específica para el Estado. El principal debe reembolsarse en 12 plazos semestrales a partir del 15 de junio de 2009. Los intereses devengados se pagarían cada seis meses.
b)
Préstamo B: préstamo de explotación por un importe de 10 000 millones HUF (aproximadamente 36 millones EUR) durante cuatro años, con un tipo de interés del BUBOR (8) a tres meses + 2,5 %. El préstamo cuenta con el respaldo de una garantía estatal del 80 %, con una prima única por adelantado del 2 % (del importe del 80 % cubierto por las garantías). Las garantías para MFB son: garantía estatal sobre el 80 %, hipoteca de primer rango sobre los activos. No se estableció ninguna garantía específica para el Estado. De conformidad con la decisión del Gobierno, MFB tenía derecho a nombrar dos miembros del Consejo de administración de Nitrogénművek. El principal debía reembolsarse al vencimiento del préstamo. Los intereses devengados se pagarían cada tres meses.
Cuadro 2
Resumen de las medidas estatales en favor de Nitrogénművek
Objetivo
Importe del préstamo
Intereses
Garantía
Tasa anual de la garantía anticipada del 2 % (9)
Principales garantías para el banco
Préstamo A
Inversiones
52 millones EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Hipoteca de segundo rango
Préstamo B
Explotación
10 000 millones HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Hipoteca de primer rango
(12)
Nitrogénművek reanudó la producción el 26 de febrero de 2009.
IV. MOTIVOS PARA INICIAR EL PROCEDIMIENTO
(13)
En la Decisión de incoación de 29 de abril de 2009, la Comisión dudaba de que Nitrogénművek fuese una empresa en crisis en el sentido de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (denominadas en lo sucesivo «las Directrices de salvamento y reestructuración») y de que, en caso de que lo fuera, hubiera obtenido financiación en el mercado en las mismas condiciones que ofrecían las autoridades húngaras. La Comisión consideró con carácter preliminar que las siguientes medidas concedidas a la empresa podían constituir ayuda estatal incompatible ya que parecían haberse concedido a tipos inferiores a los del mercado:
a)
garantía estatal del 100 % sobre el préstamo a la inversión de 52 millones EUR;
b)
el propio préstamo a la inversión de 52 millones EUR, en caso de que sea un préstamo existente concedido antes de que se constituyera la garantía estatal. (Según la información disponible en el momento de la incoación, no estaba claro si el préstamo a la inversión era un préstamo nuevo o existente);
c)
garantía estatal del 80 % sobre el préstamo de explotación de 10 000 millones HUF;
d)
la parte del 20 % no garantizada del préstamo de explotación.
(14)
La Comisión consideró también que la garantía estatal del 100 % que respaldaba el préstamo a la inversión podría constituir ayuda en beneficio de MFB ya que garantiza un préstamo existente.
V. COMENTARIOS DE HUNGRÍA
(15)
Con carácter general, Hungría afirma que las medidas no podrían considerarse ayuda estatal ya que se ajustaban al mercado y, por consiguiente, no conferían ninguna ventaja al beneficiario. Hungría no cuestiona los demás criterios acumulativos de la ayuda estatal, es decir, transferencia de recursos estatales, selectividad, falseamiento de la competencia y efecto sobre los intercambios comerciales.
(16)
En particular, Hungría considera que Nitrogénművek no puede definirse como una empresa en crisis en el sentido de las Directrices de salvamento y reestructuración. Las autoridades húngaras afirman que en 2008 la empresa era rentable y tenía unas perspectivas de negocio estables. Hungría sostiene que la solvencia de la empresa podía considerarse «satisfactoria» cuando se concedieron las medidas, lo que corresponde a una calificación «BB» según las categorías establecidas en la Comunicación de la Comisión relativa a la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización (11) (denominada en lo sucesivo «la Comunicación sobre los tipos de referencia»).
(17)
Por lo que respecta a la interrupción de la producción de la empresa en el otoño de 2008, las autoridades húngaras explican que, por lo general, el sector de los fertilizantes se caracteriza por una elevada estacionalidad. Además, la demanda disminuyó debido a la evolución de la crisis financiera y económica. La empresa decidió interrumpir la producción teniendo en cuenta los elevados precios del gas (que es un importante elemento de coste de la producción de fertilizantes y cuyo precio se esperaba que bajara) y a las considerables existencias almacenadas. Hungría señala también que esta interrupción no era un fenómeno inusual en el mercado europeo y que varias plantas de fabricación interrumpieron o limitaron su producción durante ese mismo período.
(18)
Por lo que respecta al interés pagado y a la tasa de la garantía, Hungría sostiene que ambos se ajustan al mercado: i) en el caso del préstamo B no se considera ayuda con arreglo a la Comunicación sobre los tipos de referencia, y ii) en el caso del préstamo A el tipo de interés es inferior al que se consideraría conforme al mercado según la citada Comunicación, pero, teniendo en cuenta la elevada colateralización de las garantías, puede considerarse conforme al mercado a pesar de todo. Hungría afirma también que durante el primer semestre de 2008 la empresa contrató varios préstamos y líneas de crédito con bancos privados en condiciones similares, lo cual indica que las primas y condiciones de los préstamos A y B no conferían a la empresa ninguna ventaja en comparación con la financiación en condiciones de mercado.
VI. COMENTARIOS DE LAS PARTES INTERESADAS
(19)
La Comisión recibió comentarios a la Decisión de incoación procedentes de tres competidores (12). Todas las partes apoyaban la investigación de la Comisión y afirmaban que los préstamos constituían ayuda estatal.
(20)
También presentó observaciones el beneficiario, y en ellas negó que las medidas constituyeran ayuda estatal ilegal. Sus argumentos coincidían en gran parte con los de las autoridades húngaras.
VII. COMENTARIOS DE HUNGRÍA A LAS OBSERVACIONES DE LAS PARTES INTERESADAS
(21)
En su respuesta, Hungría rechaza los comentarios de las partes interesadas e insiste en sus argumentos de que Nitrogénművek no se benefició de ayuda estatal.
VIII. EXISTENCIA DE AYUDA ESTATAL A TENOR DEL ARTÍCULO 107, APARTADO 1, DEL TFUE
(22)
Para determinar si una medida constituye ayuda estatal, la Comisión debe examinar si la medida en cuestión cumple las condiciones del artículo 107, apartado 1, del TFUE, según el cual «salvo que los Tratados dispongan otra cosa, serán incompatibles con el mercado interior, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones».
(23)
Teniendo en cuenta esta disposición, la Comisión evaluará a continuación si las medidas en cuestión en favor de Nitrogénművek constituyen ayuda estatal.
VIII.1. Los préstamos del MFB son imputables al Estado
(24)
Las normas que rigen el funcionamiento del MFB han cambiado desde la fecha en que se concedieron las medidas. La presente evaluación hace referencia a la situación jurídica en el momento en que se concluyeron los acuerdos de préstamo que nos ocupan.
(25)
El MFB es una entidad financiera especializada de propiedad estatal, cuya creación y funcionamiento, cuando se concedieron las medidas, se regía por un acto jurídico específico (denominado en lo sucesivo «la Ley MFB») (13). Con arreglo a esta Ley, el banco persigue determinados objetivos de interés público; concretamente, su función fundamental consiste en contribuir de forma efectiva a la aplicación de la política estatal en los campos de la economía y el desarrollo. Una parte de las normas cautelares aplicables a los bancos comerciales no se aplica al MFB pues este está sujeto a unas normas cautelares especiales con arreglo a la Ley MFB.
(26)
El capital en acciones del MFB, que asciende a 60 000 millones HUF, es propiedad al 100 % del Estado húngaro y, según se establece en la Ley MFB, sus acciones no cotizan. Parte de los compromisos del MFB están cubiertos por el presupuesto estatal; la ley presupuestaria establece los préstamos máximos que puede conceder el MFB y los importes que puede garantizar. Además, los dividendos se ingresan en el presupuesto del Estado. Por todo ello, la Comisión, considera que las medidas concedidas por el MFB constan de recursos estatales.
(27)
El ejercicio de los derechos de propiedad del Estado en el MFB corresponde al ministro competente. El MFB le informa anualmente sobre sus operaciones; dicho ministro es también quien nombra al auditor y quien designa y cesa a los miembros y al Presidente de los consejos de administración y supervisión, así como al Director General.
(28)
Si bien el control público de una entidad no supone automáticamente que las acciones de esta sean imputables al Estado (14), en el presente caso se cumplen las condiciones necesarias según el TJUE (15) para poder imputar al Estado la conducta del MFB. Este banco persigue objetivos de interés público, su régimen jurídico se rige por una legislación diferente, está exento parcialmente de la aplicación de la normativa sobre supervisión financiera y los poderes públicos supervisan en gran medida su gestión. Concretamente, el contexto en que se decidieron las medidas (es decir, una decisión del Gobierno por la que se emitía la garantía explícitamente para los préstamos concedidos por el MFB y estipulando que este podía, a cambio, designar dos miembros del Consejo de administración de Nitrogénművek, con declaraciones públicas previas del portavoz del Gobierno confirmando que se concederían las medidas) indica que se debe considerar que las autoridades húngaras intervinieron en la adopción de las medidas.
(29)
Basándose en todo lo anterior, la Comisión considera que las acciones del MFB son imputables al Estado.
VIII.2. Las medidas deben considerarse préstamos concedidos directamente por el Estado
(30)
Dado que los propios préstamos son directamente imputables al Estado, las garantías estatales adicionales no suponen un incremento de la carga financiera soportada por el Estado ni de la ventaja conferida a Nitrogénművek. Así pues, resulta pertinente considerar que los préstamos y las garantías constituyen dos medidas que se deben evaluar como préstamos directos del Estado (cuyo coste para Nitrogénművek serían los intereses sobre el préstamo más la prima correspondiente a la garantía).
(31)
Por consiguiente, la evaluación de la ayuda estatal se efectuará con arreglo a la Comunicación sobre los tipos de referencia que se aplica a los préstamos.
VIII.3. Ventaja: conformidad de las medidas con el mercado
VIII.3.1. Posición financiera de la empresa cuando se concedieron las medidas
(32)
Hungría sostiene que, cuando se concedieron las medidas, Nitrogénművek no era una empresa en crisis en el sentido de las Directrices de salvamento y reestructuración. Por lo que respecta a la interrupción de la producción de la empresa en octubre de 2008, las autoridades húngaras han afirmado que se trataba de una decisión estratégica y estacional y que algunos otros operadores interrumpieron la producción en el otoño de 2008. Hungría afirma que se debe considerar que en aquella época la empresa tenía una calificación BB.
(33)
La Comisión observa que, a pesar de los aparentes problemas de liquidez de la empresa y de que, tal como sugieren las pruebas presentadas por Hungría, su capital total superaba al capital suscrito, no cumplía los criterios establecidos en la legislación nacional para ser objeto de un procedimiento de insolvencia colectiva y sus resultados operativos y netos para todo el año 2008 eran positivos. Así pues, no se cumplen las condiciones de los puntos 9 a 11 de las Directrices de salvamento y reestructuración.
(34)
Sin embargo, de la investigación y, en particular, de los estados financieros de la empresa correspondientes a 2008 se desprende claramente que Nitrogénművek necesitaba los fondos públicos para reanudar su actividad. En efecto, los estados financieros de 2008 destacaban que «en el segundo semestre (de 2008) la empresa se vio afectada por la crisis financiera y económica. Sus clientes experimentaron dificultades financieras y, en consecuencia, la comercialización de los productos de Nitrogénművek descendió a un nivel mínimo. El 18 de octubre de 2008, la empresa interrumpió la producción por motivos financieros y económicos. Con objeto de reanudar la actividad, el propietario de la empresa entabló conversaciones con el Gobierno. De resultas de ello, este concedió la garantía con objeto de garantizar el suministro de fertilizantes húngaros» (16). La contabilidad financiera sugiere también que el préstamo de explotación era necesario para reanudar la actividad y que una parte de su importe se utilizó para saldar las deudas con los proveedores existentes a 31 de diciembre de 2008 (17).
(35)
La Comisión estima que una empresa que, habiendo interrumpido su producción, no puede reanudar actividad sin ayuda pública, independientemente de los motivos que causaran dicha interrupción, no puede considerarse saneada y viable. De los estados financieros se desprende claramente que la empresa tenía una evidente falta de liquidez y que la intervención del Estado era esencial para obtener fondos.
(36)
Por lo que se refiere a la solvencia de la empresa, la Comisión duda de que la calificación BB propuesta refleje la verdadera situación financiera de Nitrogénművek cuando se concedieron las medidas. En primer lugar, la Comisión observa que Hungría no ha presentado una valoración crediticia realizada por una agencia de calificación o una entidad financiera independientes. La calificación BB propuesta se atribuye al MFB, el cual, a efectos de las medidas que nos ocupan, actuó como instrumento del Estado (de conformidad, ciertamente, con la decisión expresa del Gobierno) y no como entidad financiera independiente que realizara una valoración comercial realista. De por sí, esto basta para poner en duda el valor de la «calificación». En segundo lugar, Hungría no ha facilitado información alguna sobre el método y la información subyacente utilizados por el MFB para determinar la situación financiera de la empresa. En tercer lugar, teniendo en cuenta que, cuando se concedieron las medidas, Nitrogénművek no tenía actividad productiva y, aparentemente, necesitaba financiación con urgencia a falta de la cual no hubiera podido reanudar la producción (véanse los considerandos 34 y 35), no se puede creer que su situación financiera pudiera considerarse «satisfactoria». En este estado de cosas e independientemente de los resultados de la empresa en el pasado, la Comisión opina que en el presente asunto la calificación BB propuesta no puede aplicarse al evaluar si las medidas constituyen ayuda estatal en el sentido de la Comunicación sobre los tipos de referencia.
(37)
En conclusión, la Comisión considera que no se puede considerar que la empresa tuviese una posición financiera saneada. De los documentos presentados se desprende claramente que tenía graves problemas de liquidez y no estaba en condiciones de reanudar la producción (véanse los considerandos 34 y 35). Así pues, cabe estimar que se hallaba en una mala situación financiera, lo que corresponde a la categoría más baja de la Comunicación sobre los tipos de referencia (categoría CCC).
VIII.3.2. Garantías
(38)
Los activos ofrecidos como garantía incluyen terrenos, edificios y maquinaria de distintas instalaciones de producción (18) de Nitrogénművek.
(39)
Por lo que se refiere al valor de los activos hipotecados, Hungría presentó un informe de valoración realizado a mediados de 2008 por la empresa […] (19). Según este informe, el valor de mercado de los activos hipotecados ascendía aproximadamente a […] millones EUR con un valor de liquidación voluntaria de aproximadamente […] millones EUR. El MFB calculó que el valor de liquidación de los activos ponderado al riesgo se situaba en torno a […] millones EUR.
(40)
Teniendo cuenta que el valor total combinado de los dos préstamos que nos ocupan asciende a 88 millones EUR (es decir, el valor de las garantías es [superior al 70] % de los préstamos según la estimación más prudente), la Comisión considera que las operaciones tienen una elevada colateralización. Incluso a pesar de que las hipotecas del préstamo A sean de segundo rango, las posibles deudas resultantes de esta transacción pueden cubrirse después de las correspondientes al préstamo B.
(41)
El hecho de que la garantía esté hipotecada con el MFB y no directamente con el Estado carece de importancia. Según la normativa húngara (20), si un avalista tiene que cubrir las deudas de un avalado, se le transfieren todos los derechos del préstamo subyacente. De este modo, si Nitrogénművek no reembolsa los préstamos y el MFB hace valer la garantía, el Estado puede cobrar sus deudas gracias a las hipotecas del acuerdo de préstamo.
(42)
Además, por lo que respecta al préstamo B, el Estado tiene derecho a nombrar dos miembros del Consejo de administración de la empresa, que tienen derecho de veto de cualquier decisión de repartir dividendos, de conceder nuevas hipotecas a terceros o de contratar otros préstamos por un importe superior a 100 millones HUF.
(43)
Teniendo en cuenta estos elementos, la Comisión considera que ambas transacciones, los préstamos A y B, estaban garantizadas sólidamente en el sentido de la Comunicación sobre los tipos de referencia.
VIII.3.3. Tipos de mercado comparables
(44)
Hungría ha presentado varios préstamos presuntamente «comparables» concluidos entre bancos privados y Nitrogénművek, con objeto de demostrar que las cargas financieras de las medidas públicas se ajustaban a las condiciones de mercado.
(45)
No obstante, estos ejemplos no son comparables y, por lo tanto, carecen de pertinencia de cara a la presente evaluación. En primer lugar, se refieren principalmente a importes menores y a líneas de crédito sobre cuentas corrientes (21). En segundo lugar, los tipos aplicados por los bancos son superiores a los de los préstamos que nos ocupan (22). Por último, lo más importante es que todos ellos se concedieron antes de la crisis, principalmente durante el primer semestre de 2008. En aquella época las condiciones comerciales no eran comparables con las del período de diciembre de 2008 a enero de 2009, cuando más grave era la crisis financiera.
VIII.3.4. Tipos aplicables con arreglo a la Comunicación sobre los tipos de referencia
(46)
Para determinar si un préstamo supone ayuda estatal y, de ser así, en qué cuantía, en su Comunicación sobre los tipos de referencia la Comisión utiliza unos tipos de referencia en sustitución de los tipos de interés del mercado. Según dicha Comunicación, hay que aplicar unos márgenes diferentes al tipo de base, en función de la calificación del acreedor y de la colateralización disponible.
(47)
Por lo que se refiere a la fecha pertinente para la evaluación, teniendo en cuenta que los actos vinculantes finales por los que se conceden las medidas (es decir los acuerdos de préstamo) se concluyeron el 26 de enero de 2009, el tipo de referencia (tipo de base más margen pertinente) de ese día debe compararse con la remuneración real de las medidas de financiación.
(48)
Por lo que respecta al margen aplicable, como ya se ha explicado anteriormente, la Comisión considera que Nitrogénművek está incluida en la categoría más baja del cuadro de tipos de referencia y que las transacciones contaban con una elevada colateralización. Por consiguiente, puede considerarse que un margen de 400 puntos básicos más el tipo de base pertinente constituye el índice de referencia del mercado.
(49)
El 26 de enero de 2009, los costes reales de financiación del préstamo A (EUR) eran del 4,362 % (23). En comparación, el tipo de mercado pertinente ese día era el 8,99 % (24). El coste total de financiación del préstamo A se sitúa, por lo tanto, por debajo del índice de referencia y, por consiguiente, la medida confiere una ventaja a la empresa.
(50)
Los costes reales de financiación del préstamo B (HUF) eran del 12,44 % (25). En comparación, el tipo de mercado pertinente ese día era el 14,01 % (26). El coste total de financiación del préstamo A se sitúa, por lo tanto, por debajo del índice de referencia y, por consiguiente, la medida confiere una ventaja a la empresa.
VIII.4. Conclusión sobre la existencia de ayuda
(51)
Como se ha indicado anteriormente, las medidas se financiaron mediante recursos estatales y son imputables al Estado.
(52)
Nitrogénművek consiguió financiación en mejores condiciones que si hubiera obtenido los fondos en los mercados. Por lo tanto, estas medidas confieren una ventaja a la empresa.
(53)
Además, la ventaja es selectiva y las medidas se limitan a Nitrogénművek.
(54)
Es probable que estas medidas selectivas falseen la competencia al conferir a la empresa una ventaja en relación con sus competidores y existen abundantes intercambios comerciales de fertilizantes entre los Estados miembros.
(55)
Por consiguiente, los préstamos A y B constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
IX. POSIBLE AYUDA AL MFB
(56)
En la decisión de incoación, la Comisión planteó la posibilidad de que la garantía del 100 % sobre el préstamo A pudiese constituir ayuda estatal en favor del MFB teniendo en cuenta que existían informaciones contradictorias que sugerían que el préstamo a la inversión era un préstamo existente (en cuyo caso esta última garantía podía considerarse ayuda al banco puesto que mejoraba su probabilidad de cobro). Sin embargo, la investigación ha demostrado que el préstamo A es un préstamo nuevo que se firmó el 26 de enero de 2009 y por lo tanto la garantía del 100 % sobre el préstamo A no contenía ayuda estatal al MFB.
X. COMPATIBILIDAD DE LA AYUDA CON EL MERCADO INTERIOR
X.1. Observaciones generales
(57)
El artículo 107, apartados 2 y 3, del TFUE establece excepciones a la norma general de que la ayuda estatal es incompatible con el mercado interior según se indica en el artículo 107, apartado 1.
(58)
A continuación, la Comisión examinará la compatibilidad de las medidas con arreglo a dichas excepciones. Sin embargo, cabe destacar inicialmente que Hungría no ha presentado ningún argumento relacionado con su compatibilidad con el mercado interior.
X.2. Excepciones con arreglo al artículo 107, apartado 2, del TFUE
(59)
Las excepciones del artículo 107, apartado 2, del TFUE no se aplican en el presente caso ya que esta medida no es de carácter social, no se concede a consumidores individuales, no pretende reparar los perjuicios causados por desastres naturales o por otros acontecimientos de carácter excepcional y no tiene por objeto favorecer la economía de determinadas regiones de la República Federal de Alemania, afectadas por la división de Alemania.
X.3. Excepciones con arreglo al artículo 107, apartado 3, del TFUE
(60)
El artículo 107, apartado 3, del TFUE establece otras excepciones. A continuación la Comisión analizará en primer lugar la posible compatibilidad de las medidas con arreglo al artículo 107, apartado 3, letras a), c), y d) y, finalmente, con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra b).
(61)
El artículo 107, apartado 3, letra a), establece que podrán considerarse compatibles con el mercado interior «las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo». Todo el territorio de Hungría tenía esta consideración en el momento de la adhesión y la mayor parte de sus regiones pueden aún optar a este tipo de ayudas (27).
(62)
La compatibilidad de la ayuda estatal para las regiones asistidas se rige por las Directrices de la Comisión sobre las ayudas estatales de finalidad regional para el período 2007-2013 (denominadas en lo sucesivo «las Directrices sobre ayudas regionales») (28). Sin embargo, las medidas no cumplen los criterios de estas Directrices. Por lo que se refiere al préstamo a la inversión se concedió para una inversión que ya había sido realizada (29), y por lo tanto no existe un efecto incentivador tal como lo exigen las Directrices sobre ayudas regionales. En cuanto a la posible ayuda de funcionamiento, esta no facilita el desarrollo de ninguna actividad o región económica, ni está limitada en el tiempo ni es decreciente o proporcional a lo necesario para poner remedio a las desventajas económicas (30).
(63)
Teniendo en cuenta lo anterior, la Comisión concluye que la ayuda no puede acogerse a la excepción prevista en el artículo 107, apartado 3, letra a).
(64)
El artículo 107, apartado 3, letra c), autoriza la ayuda estatal destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión ha explicado en varias Directrices y Comunicaciones cómo aplica esta excepción.
(65)
Por lo que se refiere a las Directrices de salvamento y reestructuración, la Comisión observa que, independientemente de que la empresa pudiera optar a recibir ayuda al amparo de estas Directrices, no parece que se cumplan los criterios para considerar que la ayuda es compatible. En cuanto a la ayuda de salvamento, las medidas no se limitan al mínimo necesario ya que su duración supera los seis meses; no se ha demostrado que se hayan concedido debido a graves dificultades sociales o que no hayan producido ningún efecto colateral indebido que afecte a otros Estados miembros. Por lo que respecta a la ayuda de reestructuración, a falta de un plan de reestructuración, la Comisión no está en condiciones de evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se limitará al mínimo necesario y si se evitarán falseamientos indebidos de la competencia.
(66)
La Comisión concluye, por lo tanto, que las medidas no son compatibles como ayuda de salvamento o reestructuración.
(67)
La Comisión considera que, debido a la naturaleza y características de la ayuda, ninguna de las excepciones contempladas en otras Directrices y Comunicaciones con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra c), es aplicable en el presente asunto.
(68)
El artículo 107, apartado 3, letra d), del TFUE establece que la ayuda destinada a promover la cultura y la conservación del patrimonio puede declararse compatible con el TFUE cuando no altere las condiciones de los intercambios y de la competencia en la Unión en contra del interés común. Es evidente que esto no se aplica en el presente asunto.
X.4. Evaluación de la compatibilidad con arreglo al Marco temporal
(69)
El artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE establece que «las ayudas para fomentar la realización de un proyecto importante de interés común europeo o destinadas a poner remedio a una grave perturbación en la economía de un Estado miembro» pueden declararse compatibles con el mercado interior.
(70)
La Comisión observa que la ayuda en cuestión no pretende fomentar la realización de un proyecto importante de interés común europeo.
(71)
Por lo que se refiere al requisito de poner remedio a una grave perturbación en la economía de un Estado miembro, la Comisión ha adoptado un Marco temporal de la Unión aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (31) (denominado en lo sucesivo «el Marco temporal»).
(72)
La Comisión considera que, basándose en los datos financieros presentados por las autoridades húngaras (32), la empresa no presentaba señales de hallarse en crisis antes del inicio de la crisis financiera y económica mundial. Más concretamente, como se ha indicado ya en el considerando 33, su capital total superaba el capital suscrito, no cumplía los criterios establecidos en la normativa nacional para ser objeto de un procedimiento de insolvencia colectiva y había registrado unos resultados positivos tanto operativos como netos durante todo el año 2008. Los problemas que dieron lugar al cese de la producción aparecieron después de que se iniciara la crisis. La Comisión considera, por lo tanto, que el 1 de julio de 2008 Nitrogénművek no era una empresa en crisis en el sentido de las Directrices de salvamento y reestructuración. Por consiguiente, puede beneficiarse de ayudas al amparo del Marco temporal.
(73)
No obstante, las medidas no cumplen el punto 4.2 del Marco temporal «Límite compatible del importe de la ayuda» ya que no se concedieron como régimen de ayuda y el importe de esta parece ser superior a 500 000 EUR. Además, aunque las garantías se considerasen de forma aislada, tampoco se ajustan al punto 4.3 del Marco temporal como medidas en forma de garantía, ya que las tasas de la garantía (33) pagadas se encuentran por debajo de la prima refugio (34) contemplada en el Marco temporal. Por otra parte, Hungría no ha demostrado que se haya respetado el criterio de la masa salarial. El paquete financiero no constituye ayuda a la producción de productos verdes (punto 4.5) ni es una medida de capital riesgo (punto 4.6).
(74)
Por lo que se refiere al préstamo con bonificación del tipo de interés, con arreglo al punto 4.4 del Marco temporal, esta disposición se aplica a los préstamos de duración ilimitada contratados antes del 31 de diciembre de 2010 (35). Las medidas que nos ocupan se contrataron después de la entrada en vigor del Marco temporal y antes del 31 de diciembre de 2010, por lo que pueden optar a este tipo de ayudas.
(75)
La Comisión observa, sin embargo, que la remuneración real de las transacciones se halla por debajo del tipo mínimo de interés considerado compatible con arreglo al Marco temporal.
(76)
Según la disposición correspondiente, la «Comisión aceptará que se concedan préstamos públicos o privados a tipos de interés al menos iguales a los tipos del Banco Central a un día más una prima igual a la diferencia entre el tipo medio interbancario a un año y el tipo medio a un día del Banco Central para el período comprendido entre el 1 de enero de 2007 y el 30 de junio de 2008, más la prima de riesgo de crédito correspondiente al perfil de riesgo del beneficiario, tal y como se enuncia en la Comunicación de la Comisión sobre la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización».
(77)
Por lo que se refiere al préstamo en euros (préstamo A), la diferencia entre el tipo de interés interbancario a un año y el tipo medio de interés interbancario a un día durante el período del 1 de enero de 2007 al 30 de junio de 2008 es de 64 puntos básicos. Además, el 26 de enero de 2009 (36), el tipo de interés a un día del Banco Central Europeo (EONIA) era del 1,228 %. Teniendo en cuenta la calificación del beneficiario y la colateralización de la transacción (véase el considerando 48), hay que aplicar a esta base un margen adicional de 400 puntos básicos. Así pues, la bonificación del tipo de interés permitida con arreglo al Marco temporal es del 5,868 %. El coste real de financiación de la transacción (4,362 %) es inferior a este tipo.
(78)
Por lo que se refiere al préstamo en HUF (préstamo B), en el asunto N 78/09 (37) las autoridades húngaras confirmaron que la diferencia entre el tipo medio de interés interbancario a un año y el tipo medio de interés interbancario a un día durante el período del 1 de enero de 2007 al 30 de junio de 2008 es de 26 puntos básicos. Por otra parte, el 26 de enero de 2009 (38), el tipo de interés a un día del Banco Central húngaro era del 9,14 %. Teniendo en cuenta la calificación del beneficiario y la colateralización de la transacción, hay que aplicar a esta base un margen adicional de 400 puntos básicos. Así pues, la bonificación del tipo de interés permitida con arreglo al Marco temporal es del 13,40 %. El coste real de financiación de la transacción (12,44 %) es inferior a este tipo.
X.5. Conclusión en cuanto a la compatibilidad
(79)
Teniendo en cuenta lo anterior, la Comisión concluye que los préstamos A y B son parcialmente compatibles como préstamos bonificados con arreglo al Marco temporal.
(80)
Concretamente, la Comisión considera que la diferencia entre la remuneración real de las transacciones y el tipo bonificado es incompatible, mientras que la diferencia entre el tipo bonificado y el tipo de referencia del mercado es compatible con arreglo al Marco temporal.
XI. RECUPERACIÓN
(81)
Con arreglo al TFUE y a la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia, la Comisión es competente, cuando comprueba la incompatibilidad de una ayuda con el mercado interior, para decidir que el Estado interesado debe suprimirla o modificarla (39). El Tribunal ha fallado también reiteradamente que la obligación de un Estado de suprimir una ayuda que la Comisión haya considerado incompatible con el mercado interior tiene por objeto restablecer la situación existente anteriormente (40). En este contexto, el Tribunal ha establecido que el objetivo se alcanza cuando el receptor ha reembolsado los importes concedidos mediante una ayuda ilegal, suprimiendo así la ventaja de que disfrutaba sobre sus competidores en el mercado, y se ha restablecido la situación anterior a la concesión de la ayuda (41).
(82)
Con arreglo a esta jurisprudencia, el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo (42) establece que cuando «se adopten decisiones negativas en casos de ayuda ilegal, la Comisión decidirá que el Estado miembro interesado tome todas las medidas necesarias para obtener del beneficiario la recuperación de la ayuda».
(83)
Por lo tanto, teniendo en cuenta que las medidas que nos ocupan deben considerarse ayuda ilegal y parcialmente incompatible, es necesario recuperar la parte incompatible con objeto de restablecer la situación que existía en el mercado antes de la concesión de la ayuda. Así pues, la recuperación se debe efectuar a partir de la fecha en que el beneficiario disfrutó de la ventaja, es decir, cuando la ayuda se puso a su disposición, y debe devengar intereses hasta que se proceda a efectuar dicha recuperación.
(84)
Habida cuenta de lo indicado en la sección X.5, el elemento de ayuda incompatible de las medidas se calcula como la diferencia entre el tipo bonificado compatible con arreglo al Marco temporal y los costes totales reales de financiación (es decir, el tipo de interés más la prima de garantía) de la medida.
(85)
Las autoridades húngaras deberán calcular el importe exacto que se debe recuperar.
XII. CONCLUSIÓN
(86)
Habida cuenta de todo lo anterior, la Comisión concluye que los préstamos A y B en favor de Nitrogénmuvek constituyen ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
(87)
Asimismo, la Comisión concluye que los préstamos A y B son parcialmente compatibles con el mercado interior como préstamos bonificados con arreglo a lo dispuesto en el Marco temporal. Concretamente, la diferencia entre el tipo de bonificación del Marco temporal y el tipo de referencia del mercado es compatible. Por el contrario, la diferencia entre la remuneración real de las transacciones y el tipo bonificado es incompatible con el mercado interior.
(88)
Teniendo en cuenta que los préstamos A y B deben considerarse ayuda ilegal y parcialmente incompatible, la parte incompatible debe recuperarse de Nitrogénművek con objeto de restablecer la situación existente en el mercado antes de la concesión de la ayuda.
(89)
Las autoridades húngaras deberán calcular el importe exacto que se debe recuperar. Este importe se calculará como la diferencia entre el tipo bonificado compatible con arreglo al Marco temporal y los costes totales reales de financiación (es decir, el tipo de interés más la prima de garantía) de la medida.
(90)
La Comisión concluye asimismo que la garantía del 100 % sobre el préstamo A no constituye ayuda estatal en favor del MFB a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
El préstamo a la inversión de 52 millones EUR y el préstamo de explotación por un importe de 10 000 millones HUF concedidos por Hungría a Péti Nitrogénművek Zrt. constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
Artículo 2
1. La ayuda estatal concedida ilegalmente por Hungría a Péti Nitrogénművek Zrt. infringiendo el artículo 108, apartado 3, del TFUE es parcialmente compatible y parcialmente incompatible con el mercado interior.
2. La ayuda estatal ilegal consistente en la diferencia entre el tipo de interés bonificado con arreglo al Marco temporal y el tipo de referencia pertinente es compatible con el mercado interior.
3. La ayuda estatal ilegal consistente en la diferencia entre la remuneración real de las medidas y el tipo de interés bonificado con arreglo al Marco temporal es incompatible con el mercado interior.
4. Hungría se abstendrá de conceder la ayuda estatal mencionada en el apartado 3 a partir de la fecha de notificación de la presente Decisión.
Artículo 3
1. Hungría deberá recuperar del beneficiario la ayuda mencionada en el artículo 2, apartado 3.
2. Los importes que se deben recuperar devengarán intereses desde el día en que se pusieron a disposición del beneficiario hasta el día de su reembolso efectivo.
3. Los intereses se calcularán sobre una base compuesta de conformidad con el capítulo V del Reglamento (CE) no 794/2004.
Artículo 4
1. La recuperación de la ayuda mencionada en el artículo 2, apartado 3, será inmediata y efectiva.
2. Hungría garantizará que la presente Decisión se aplique en el plazo de cuatro meses a partir de la fecha de su notificación.
Artículo 5
1. En el plazo de dos meses a partir de la notificación de la presente Decisión, Hungría presentará a la Comisión la siguiente información:
a)
el importe total (principal e intereses de recuperación) que se debe recuperar del beneficiario;
b)
una descripción detallada de las medidas tomadas y previstas con objeto de ajustarse a lo establecido en la presente Decisión;
c)
los documentos complementarios que demuestren que se ha ordenado al beneficiario que reembolse la ayuda.
2. Hungría mantendrá informada a la Comisión del avance de las medidas nacionales adoptadas en aplicación de la presente Decisión hasta que la recuperación de la ayuda mencionada en el artículo 2, apartado 3, haya concluido. Presentará inmediatamente, a petición de la Comisión, información sobre las medidas tomadas y previstas con objeto de ajustarse a lo establecido en la presente Decisión. Asimismo, facilitará información detallada sobre los importes de ayuda y los intereses de recuperación reembolsados ya por el beneficiario.
Artículo 6
El destinatario de la presente Decisión es la República de Hungría.
Hecho en Bruselas, el 27 de octubre de 2010.