PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1331/2011 DEL CONSEJO
de 14 de diciembre de 2011
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura de acero inoxidable originarios de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión»), previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. MEDIDAS PROVISIONALES
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (UE) no 627/2011 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura de acero inoxidable originarios de la República Popular China («China»).
(2)
El procedimiento se incoó a raíz de la denuncia presentada el 16 de agosto de 2010 («la denuncia») por el Comité de Defensa de la Industria de los Tubos de Acero sin Soldadura de la Unión Europea («el Comité de Defensa») en nombre de dos grupos de productores de la Unión («los denunciantes») que representan una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción total de la Unión de determinados tubos sin soldadura de acero inoxidable.
(3)
Se recuerda que, según lo establecido en el considerando 14 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2009 y el 30 de junio de 2010 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2006 y el final del período de investigación («el período considerado»).
B. PROCEDIMIENTO POSTERIOR
(4)
Tras la divulgación de los hechos y las consideraciones esenciales en función de los cuales se decidió adoptar medidas provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las conclusiones provisionales. Fueron oídas las partes que lo solicitaron. La Comisión continuó recabando la información que consideró necesaria a efectos de sus conclusiones definitivas.
(5)
Con respecto a las tres solicitudes de examen individual, se ha decidido de forma definitiva que no pueden concederse, ya que gravarían excesivamente la investigación e impedirían que la investigación concluyera en el plazo previsto. Tal como se indica en el considerando 6 del Reglamento provisional, la Comisión seleccionó una muestra representativa que abarcaba un 25 % del total de las importaciones registradas en Eurostat durante el período de investigación y más del 38 % del volumen total correspondiente a los exportadores que cooperaron durante el mismo período. El considerando 13 del Reglamento provisional indica que dos de los tres productores exportadores incluidos en la muestra son grandes grupos. El tamaño de los grupos hizo que la carga para la investigación actual aumentara en términos de esfuerzo de investigación y análisis. En estas circunstancias, no fue posible incluir las solicitudes de examen individual de productores exportadores suplementarios.
C. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(6)
Se recuerda que, tal como se establece en el considerando 15 del Reglamento provisional, el producto afectado consiste en tubos sin soldadura, de acero inoxidable (excepto los provistos de accesorios para la conducción de gases o líquidos destinados a aeronaves civiles), originarios de China, actualmente clasificados en los códigos NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 y ex 7304 90 00 («el producto afectado»).
(7)
No habiéndose recibido observaciones sobre el producto afectado a raíz de la comunicación provisional, se confirma lo expuesto en los considerandos 15 a 19 del Reglamento provisional.
2. Producto similar
(8)
A falta de observaciones, se confirma el considerando 20 del Reglamento provisional.
D. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(9)
Tras la comunicación provisional, algunas partes cuestionaron varias de las conclusiones relativas al trato de economía de mercado establecidas en los considerandos 21 a 43 del Reglamento provisional.
(10)
Una de las partes alegó que la Comisión no había comunicado la diferencia en los precios de las materias primas entre la UE y el mercado de China. A este respecto, se ha de señalar que tanto en la comunicación relativa al trato de economía de mercado como en el Reglamento provisional se menciona la diferencia de precios nominales en el precio de las materias primas en la UE, Estados Unidos y China. Como señala el considerando 27 del Reglamento provisional, por término medio y en función de la calidad del acero, esta diferencia es de alrededor de un 30 %. Por lo que se refiere a las fuentes de información que constituyeron la base de esta comparación, la Comisión utilizó los datos disponibles de los productores de la UE y los productores exportadores chinos que cooperaron. Estos datos han sido verificados de nuevo con algunas fuentes públicas disponibles (3).
(11)
También se alegó que la Comisión no realizó ninguna comparación de precios entre el mineral de hierro importado en China y los precios del mercado internacional. Otra alegación relacionada era que no se habían facilitado datos sobre el impacto del mineral de hierro en el coste de las materias primas (tochos, lingotes y barras redondas) adquiridas por los fabricantes del producto afectado. La referencia al mineral de hierro en el considerando 28 del Reglamento provisional se hizo en el contexto de una ventaja comparativa para analizar una posible explicación sobre los bajos precios de los tochos, los lingotes y las barras redondas en China. El mineral de hierro, así como el níquel y el cromo, son los principales factores determinantes de los costes en la producción de tochos, lingotes y barras redondas de acero inoxidable. Sin embargo, debido al hecho de que los precios del mineral de hierro, el níquel y el cromo se basan generalmente en los precios del mercado internacional, su impacto en la diferencia de precios de los tochos, los lingotes y las barras redondas y, finalmente, de los tubos sin soldadura de acero inoxidable entre la UE y China solo puede ser limitada. Por lo tanto, las conclusiones que condujeron al rechazo del primer criterio de la solicitud de trato de economía de mercado no se basaron en los precios del mineral de hierro, sino en la diferencia de precio entre las materias primas, o sea, los tochos, los lingotes y las barras redondas, utilizados directamente en la fabricación del producto afectado; esta diferencia de precios, combinada con la interferencia del Estado (impuesto de exportación y no reembolso del IVA), llevaron a la conclusión de que el cumplimiento del primer criterio para conceder el trato de economía de mercado no se ha demostrado.
(12)
Una de las partes reiteró en distintas ocasiones la misma alegación relativa a los aspectos del procedimiento de determinación del trato de economía de mercado. La alegación hacía referencia a las consultas con el Comité consultivo de los Estados miembros, a saber, las informaciones transmitidas a dicho Comité en el curso de la actual investigación. La cuestión se ha explicado en dos cartas enviadas a la parte y fue objeto de intercambios con el Consejero Auditor. En este sentido, conviene observar que, de conformidad con el artículo 19, apartado 5, del Reglamento de base, el intercambio de información sobre las consultas realizadas con el Comité consultivo de los Estados miembros no se divulgará excepto en los casos previstos específicamente en el Reglamento de base. Por lo tanto, las disposiciones en vigor no permiten conceder a las partes acceso alguno a los intercambios entre la Comisión y los Estados miembros.
(13)
La misma parte formuló determinadas alegaciones relacionadas principalmente con la cuestión de las distorsiones del mercado de materias primas. Se alegó que los tochos de acero inoxidable adquiridos en el mercado nacional de China representaban solo una parte de las adquisiciones de materias primas durante el período de investigación. En este sentido, conviene tener en cuenta, ante todo, que el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, no establece ningún umbral por lo que se refiere a la proporción de adquisiciones de materias primas que podrían haberse visto afectadas por distorsiones. El artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, establece que los costes de los principales insumos reflejan sustancialmente los valores del mercado. Lo más importante, sin embargo, es que los servicios de la Comisión explicaron que las distorsiones en el mercado de materias primas en China afectaban a las principales materias primas utilizadas en la producción de tubos sin soldadura de acero inoxidable, no solo a los tochos. Las principales materias primas utilizadas en la producción de tubos y tuberías sin soldadura de acero inoxidable son los tochos, los lingotes y las barras redondas de acero inoxidable, que representan más del 50 % de los costes de fabricación del producto afectado. Estas materias primas se clasifican de forma colectiva en el código SA 7218 10 (lingotes y demás formas primarias de acero inoxidable). Están sujetas al impuesto de exportación del 15 % y no están sujetas a la devolución del 17 % del IVA al ser exportadas. Es en este sentido que se establecieron las distorsiones que llevaron a la conclusión de que ninguno de los productores exportadores de China incluidos en la muestra cumplía el primer criterio de la evaluación para el trato de economía de mercado. Para la empresa afectada, las materias primas utilizadas en la fabricación del producto afectado adquiridas en el mercado nacional de China representan una parte considerable (aproximadamente un 30 %) de las adquisiciones. Además, debe tenerse en cuenta que otra parte importante se importa de empresas vinculadas. Si se consideran específicamente las compras a proveedores no vinculados, las adquisiciones en el mercado nacional ascienden incluso a un 56 %.
En consecuencia y contrariamente a la alegación de la parte, no hubo declaraciones falsas de hechos por lo que a la determinación del trato de economía de mercado se refiere, ni en la comunicación con dicha parte, ni en el proceso de consulta con el Comité consultivo, que fue informado de todo los argumentos presentados. Por lo tanto, hay que rechazar la alegación.
(14)
Una empresa alegó que la decisión de denegar el trato de economía de mercado debería ser individual y específica para cada empresa, mientras que en el presente caso las instituciones aplicaron las conclusiones generales a escala nacional a los productores individuales. Este argumento no puede aceptarse; de hecho, las instituciones llevaron a cabo un análisis individual para cada productor incluido en la muestra. Es cierto que las instituciones han llegado a la misma conclusión por lo que respecta a tres de ellos, pero esto se debe a que hay intromisión estatal en el proceso de toma de decisiones de cada uno de ellos, como se explica en el Reglamento provisional.
(15)
A la vista de todo ello se confirma la conclusión de que deben denegarse todas las solicitudes de trato de economía de mercado, tal como se estableció en los considerandos 21 a 43 del Reglamento provisional.
2. Valor normal
a) País análogo
(16)
Una de las partes alegó que el país análogo utilizado debería haber sido Estados Unidos. A este respecto, hay que señalar que la motivación de la decisión para no utilizar Estados Unidos como país análogo se detalló en los considerandos 46 a 48 del Reglamento provisional. Teniendo en cuenta el hecho de que la parte no justificó su alegación ni proporcionó ningún argumento adicional que pudiera alterar las conclusiones con respecto a considerar Estados Unidos como un posible país análogo, hay que rechazar la alegación.
(17)
Al mismo tiempo, debe señalarse que la Comisión siguió esforzándose en obtener la cooperación de un país análogo apropiado. Además de los esfuerzos a que se hace referencia en el considerando 47 del Reglamento provisional, la Comisión se puso en contacto con productores en Brasil, Canadá, Malasia, México, Sudáfrica, Corea del Sur, Taiwán y Ucrania. Se establecieron contactos con un total de 46 empresas, pero no pudo obtenerse ninguna cooperación.
(18)
Visto lo anterior, se confirma la conclusión provisional de que el valor normal debe basarse en los precios realmente pagados o pagaderos en la Unión para el producto similar, debidamente ajustados en su caso para incluir un margen de beneficios razonable, según lo establecido en el considerando 51 del Reglamento provisional.
b) Determinación del valor normal
(19)
Tal como se expone en los considerandos 49 a 51 del Reglamento provisional, el valor normal se basó en los precios realmente pagados o pagaderos en la Unión para el producto similar, debidamente ajustados en su caso para incluir un margen de beneficio razonable, de los tipos de producto más parecidos con el mismo diámetro, clase de acero y tipo de producto (por ejemplo, extrudidos en frío o caliente).
(20)
Las observaciones de las partes en relación con los precios realmente pagados o pagaderos en la Unión, así como las relativas a los ajustes (tales como la fase comercial y la percepción de la calidad), se abordan más adelante en los considerandos 45 y 46.
(21)
Una empresa alegó que el valor normal puede calcularse sobre las bases de los precios de importación de los perfiles huecos de acero inoxidable importados en los Estados Unidos desde la UE o en la UE, importados por los productores de la Unión. Esta afirmación no se ha justificado. La empresa no presentó ningún argumento para mostrar que este método sería más adecuado para determinar el valor normal que el método utilizado en el Reglamento provisional. En particular, no se ha justificado por qué sería más adecuado calcular el valor normal sobre la base de los precios de los perfiles huecos que sobre la base de los precios del producto similar de la industria de la Unión.
(22)
Además, no se ha justificado por qué deberían considerarse las exportaciones de la UE a los Estados Unidos. Esta alternativa no parece adecuada, especialmente teniendo en cuenta el hecho de que los productores estadounidenses que cooperaron dependen de las importaciones procedentes de sus empresas matrices en la UE, como ya se explicó en el considerando 48 del Reglamento provisional. Además, los altos costes de transformación en Estados Unidos que recoge el considerando 48 del Reglamento provisional -motivo por el que Estados Unidos no se consideró adecuado como país análogo- hacen que el método propuesto no sea apto.
(23)
En cuanto a las exportaciones a la UE procedentes de Estados Unidos, esta cuestión fue tratada explícitamente en el considerando 49 del Reglamento provisional. Se consideró que los precios de exportación de Estados Unidos se vieron afectados por los elevados costes de producción y que el volumen de estas exportaciones era muy limitado.
(24)
La misma empresa ha propuesto calcular el valor normal sobre la base de los precios de importación reales de los perfiles de acero inoxidable importados por los productores de la UE. Sin embargo, el productor de la Unión que importaba perfiles procedentes de la India en la Unión Europea, como se indicó en la denuncia, no coopera en la investigación actual. Además, ninguno de los productores de la Unión incluidos en la muestra importa perfiles procedentes de un país de fuera de la UE. Por lo tanto, la metodología propuesta no puede utilizarse.
(25)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, se confirma la determinación del valor normal tal como se estableció en los considerandos 49 a 51 del Reglamento provisional.
3. Precio de exportación
(26)
Una de las partes reiteró su alegación de que, para garantizar una comparación ecuánime, debía considerarse como fecha de venta la fecha del pedido, no la fecha de facturación. Esta alegación se hizo con referencia al artículo 2, apartado 10, letra j), del Reglamento de base. Como ya se explicó al interesado durante la audiencia con el Consejero Auditor, que tuvo lugar el 11 de marzo de 2011, la disposición en cuestión se refiere específicamente a los cambios de divisas, es decir, a los tipos de cambio aplicables en caso de que la comparación de los precios requiera un cambio de divisas. Por lo tanto, la referencia a las fechas de las órdenes de compra se refiere a los cambios de divisas en el marco de una comparación ecuánime entre el precio de exportación y el valor normal, y no guarda relación ni con el volumen de negocios ni con el volumen de las ventas de exportación a la UE durante el período de investigación.
(27)
En todos los casos el producto en cuestión fue exportado a clientes no vinculados de la Unión, por lo que el precio de exportación se estableció con arreglo al artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, con arreglo a los precios de exportación realmente pagados o pagaderos. Por lo tanto, se confirma el considerando 52 del Reglamento provisional.
4. Comparación
(28)
Como se establece en el considerando 20, las observaciones de las partes relativas a los precios realmente pagados o pagaderos en la Unión, así como las relativas a los ajustes (como la fase comercial y la percepción de la calidad), se aborda más adelante en los considerandos 45 y 46.
(29)
Una parte cuestionó el método de comparación entre el precio de exportación y el valor normal basado en tres parámetros específicos: el diámetro, la clase de acero y el tipo de producto (por ejemplo extrudidos en frío o en caliente). La parte alegó que las comparaciones deberían haberse efectuado a un nivel más detallado, es decir, teniendo en cuenta también otros parámetros, especialmente el espesor de las paredes, la longitud y los ensayos.
(30)
En efecto, los servicios de la Comisión recogieron información en relación con una serie de parámetros, incluidos la longitud, el espesor de las paredes y los ensayos.
(31)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se establece normalmente sobre la base de la comparación del valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de todas las transacciones de exportación. El artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, establece que los cálculos de dumping deben basarse en «todas las transacciones de exportación a la Comunidad» y «sin perjuicio de las normas aplicables para obtener una comparación ecuánime». La empresa aludió al denominado número de control del producto y a los parámetros que este incluye. A este respecto, hay que señalar que el número de control del producto es una herramienta utilizada en la investigación con el fin de estructurar y organizar las grandes cantidades de datos detallados facilitados por las empresas. Es una ayuda para llevar a cabo un análisis más detallado de las distintas características de los productos pertenecientes a la categoría del producto afectado y el producto similar. La comparación se basó en las características más pertinentes para garantizar una comparación ecuánime.
(32)
A raíz de la alegación de la empresa, la Comisión explicó en una carta que el espesor de pared de un tubo estaba proporcionalmente relacionada con su peso y, por tanto, esta característica estaba indirectamente incluida en la comparación. Otras características, como los ensayos, tienen un efecto mínimo en la comparación. Por ejemplo, casi todos los productos afectados están sujetos a programas de ensayo normalizados.
(33)
Hay que subrayar que, contrariamente a las alegaciones de dicha parte, la Comisión no descartó ninguna información. Sin embargo, es frecuente que determinados parámetros utilizados en el número de control del producto tengan menos peso y que unos determinados parámetros formen mejor base para la comparación ecuánime que otros. No se ha descartado ningún tubo de la comparación, ni sobre la base de las diferencias físicas ni por cualquier otra razón, ni tampoco se han creado nuevos tipos de producto. Por el contrario, se incluyeron todas las ventas en la comparación, independientemente del diámetro o la longitud del tubo.
(34)
La empresa argumentó asimismo que el enfoque de la Comisión no le permitió solicitar ajustes en relación con las características físicas. Una vez más, esta alegación se basa en el hecho de que la Comisión llevó a cabo una comparación sobre la base de solo tres parámetros, hecho que ya se ha abordado en los considerandos 31 y siguientes.
(35)
Por lo que se refiere a la óptica procesal de la cuestión relativa a la comparación, planteada por la misma parte, procede señalar que la empresa tuvo plenas oportunidades de presentar sus observaciones sobre los cálculos realizados en su caso concreto. Todos los detalles relativos a estos cálculos se revelaron el día de la publicación del Reglamento provisional. La empresa presentó sus observaciones en relación con la cuestión de los parámetros utilizados en la comparación en una carta de 11 de julio de 2011, en la que solicitaba aclaraciones. Los servicios de la Comisión respondieron el 19 de julio de 2011. La empresa reiteró sus argumentos en una carta de 29 de julio de 2011. La empresa discrepaba de la base para la comparación, alegando en varias ocasiones que parámetros como el espesor de las paredes, la longitud o los ensayos tenían un impacto sobre los precios. Como se ha señalado anteriormente, la Comisión reconoce que dichos parámetros tuvieron cierto impacto en los precios. Sin embargo, se consideró más adecuado basar los cálculos en los tres parámetros más importantes, a fin de obtener el máximo nivel de correspondencia y, al mismo tiempo, ofrecer la posibilidad de encontrar ventas adecuadas para todas las transacciones de exportación.
(36)
La empresa alegó que no pudo presentar ninguna solicitud de ajuste. Este argumento debe rechazarse. Hubo oportunidad de presentar alegaciones durante todo el procedimiento, no solo tras la comunicación de las conclusiones provisionales, cuando la empresa tuvo pleno conocimiento de todos los detalles de los cálculos.
(37)
Una de las partes alegó que la aplicación de los costes de producción de los diámetros más pequeños a los más grandes no reflejaba los costes reales, puesto que los costes de un diámetro mayor eran mucho más elevados. Sin embargo, la parte no facilitó ninguna alternativa ni tampoco argumentó su alegación. Por consiguiente, teniendo en cuenta que no se ha presentado ningún método alternativo, se considera que el método utilizado es el más razonable.
(38)
Una empresa alegó que el número de ajustes (el hecho de que la Comisión utilizara solo tres parámetros, la percepción de la calidad y ajustes en la fase comercial) sugiere que los productos de los productores de la UE apenas son comparables a los productos importados de China. A este respecto, cabe señalar que el simple hecho de que las instituciones hagan ajustes es parte inherente de cualquier cálculo de dumping. Estos ajustes están previstos en el Reglamento de base y, por lo tanto, no ponen en entredicho la comparabilidad entre el producto afectado y el producto similar. De hecho, la alta tasa de coincidencia confirma que el producto afectado y el producto similar son plenamente comparables.
(39)
Teniendo en cuenta lo anterior, se confirman las conclusiones de los considerandos 53 y 54 del Reglamento provisional.
5. Márgenes de dumping
(40)
Una de las partes alegó que, debido a una elevada fluctuación del precio del níquel, el margen de dumping debería haberse calculado sobre una base trimestral. A este respecto cabe observar que, en el presente caso, la comparación entre el precio de exportación y el valor normal no es una comparación entre los precios y los costes, sino solo entre la media ponderada de los precios de venta (el valor normal se estableció sobre la base de los precios de venta de la industria de la UE). No obstante, el incremento de los precios del níquel se debió a un incremento de los precios en el mercado mundial y, por consiguiente, no se trata de un fenómeno aislado de China. El aumento afectó como máximo tres meses del período de investigación, mientras que las ventas del producto afectado se efectuaron durante todo este período. Además, los cambios de los precios de las materias primas deben considerarse como una parte normal de las operaciones comerciales. El aumento de los precios del níquel debería afectar por un igual a los productores de la Unión y a los productores de China, puesto que el níquel cotiza en la Bolsa de Metales de Londres. Cualquier diferencia se debería a la distorsión de los precios de la materia prima en China y, por tanto, no deberían tenerse en cuenta en el cálculo. En consecuencia, la alegación debe rechazarse y la comparación se debe basar en los precios medios de exportación de China y los precios medios anuales de la UE, debidamente ajustados para incluir un margen de beneficio razonable. Por tanto, la alegación fue rechazada.
(41)
Un productor de China presentó una alegación justificada sobre la inexactitud del cómputo de los ajustes para calcular su margen de dumping individual. La Comisión aceptó esta alegación y llevó a cabo un nuevo cálculo, que resultó en un margen de dumping del 83,7 %. Al margen de este cambio, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 55 a 61 del Reglamento provisional. Los márgenes de dumping revisados son los siguientes:
Márgenes de dumping definitivos
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
67,1 %
Media ponderada de la muestra para los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra y enumerados en el anexo I
71,5 %
Todas las demás empresas
83,7 %
E. PERJUICIO
1. Industria de la Unión
(42)
Tras la comunicación provisional no se han recibido más alegaciones sobre la definición de industria de la Unión ni sobre la representatividad de la muestra de productores de la Unión. Por tanto, se confirma lo expuesto en los considerandos 62 y 63 del Reglamento provisional.
2. Consumo de la Unión
(43)
No se han recibido alegaciones respecto del consumo de la Unión. Por tanto, se confirma lo expuesto en los considerandos 64 a 66 del Reglamento provisional.
3. Importaciones procedentes del país afectado
(44)
Las partes interesadas no han presentado alegaciones sobre las conclusiones provisionales relativas al volumen, la cuota de mercado y la evolución de los precios de las importaciones objeto de dumping. Por tanto, se confirma lo expuesto en los considerandos 67 a 69 del Reglamento provisional.
(45)
Por lo que se refiere al cálculo de la subcotización de los precios por las importaciones procedentes de China, tanto los productores exportadores de China como la industria de la Unión solicitaron más información sobre el método para determinar ciertos ajustes (como los costes posteriores a la importación, la fase comercial y la percepción de la calidad por el mercado) que se han aplicado en el cálculo. La Comisión ha aceptado las solicitudes formuladas y ha notificado los detalles relativos a cómo se determinaron los ajustes, garantizando a la vez el cumplimiento de las normas de confidencialidad.
(46)
A raíz de las observaciones de un productor de China, se hizo una pequeña corrección en el cálculo de la subcotización de precios, puesto que en el cálculo provisional el ajuste de la fase comercial incluía también una parte de los costes posteriores a la importación, que, al mismo tiempo, se habían abordado mediante un ajuste aparte para todos los costes posteriores a la importación. La corrección se tradujo en un cambio inferior a un punto porcentual en los márgenes de subcotización y el nivel de eliminación del perjuicio (para la revisión del nivel de eliminación de perjuicio véanse los considerandos 82 y 83) en comparación con la fase provisional.
(47)
Además de las modificaciones mencionadas anteriormente y en ausencia de observaciones, quedan confirmados los considerandos 70 y 71 del Reglamento provisional.
4. Situación económica de la industria de la Unión
(48)
Tras la comunicación provisional, algunos productores exportadores de China alegaron que determinados indicadores deberían excluirse del análisis del perjuicio. En particular, señalaron que la producción y la utilización de la capacidad se redujo al mismo ritmo que el consumo de la Unión y alegaron que, por tanto, estos indicadores no deben considerarse como factores en el análisis del perjuicio importante. Se hizo una alegación similar con respecto a la caída de las ventas en la Unión, que supuestamente se produjo también a un ritmo comparable a la reducción del consumo.
(49)
En este contexto, cabe señalar en primer lugar que, de conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en un análisis del perjuicio deben examinarse «todos los factores e índices económicos pertinentes que influyan en el estado de dicha industria». Por lo que se refiere a los posibles efectos de otros factores distintos de las importaciones objeto de dumping que pudieran haber contribuido al perjuicio, estos se abordan en la sección F, «Causalidad», en particular, en el punto referente a los efectos de otros factores (véanse los considerandos 59 a 69).
(50)
No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirma lo expuesto en los considerandos 72 a 89 del Reglamento provisional.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(51)
No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirma lo expuesto en los considerandos 90 a 92 del Reglamento provisional.
F. CAUSALIDAD
1. Efectos de las importaciones objeto de dumping y de la crisis económica
(52)
Algunas partes reiteraron las alegaciones que presentaron en la fase provisional sobre que una parte sustancial del perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión debía atribuirse a factores distintos de las importaciones objeto de dumping.
(53)
En este contexto, tras la comunicación provisional, algunos productores exportadores de China alegaron en particular que una parte importante de la pérdida de volumen de ventas y de cuota de mercado se debía más bien a la disminución de la demanda resultante de la crisis económica que a las importaciones objeto de dumping procedentes de China. También alegaron que la disminución equiparable de los precios de las importaciones de China y de la industria de la Unión durante el período considerado (un 9 % y un 8 %, respectivamente), también era un indicio de que la caída de los precios de la industria de la Unión se debía únicamente a la reducción de la demanda del mercado, y no al efecto de las importaciones objeto de dumping.
(54)
En primer lugar, conviene señalar que en los considerandos 103 a 106 del Reglamento provisional se reconoce que la crisis económica y la consiguiente reducción de la demanda tuvieron un efecto negativo en la situación de la industria de la Unión y que, como tales, pueden haber contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión. Sin embargo, este hecho no reduce el efecto perjudicial de las importaciones a bajo precio y objeto de dumping procedentes de China, cuya cuota en el mercado de la Unión aumentó considerablemente durante el período considerado.
(55)
Como se explica en los considerandos 104 y 105 del Reglamento provisional, el efecto de las importaciones objeto de dumping es efectivamente mucho más perjudicial en un período con disminución de la demanda que durante los años de crecimiento rápido. Se ha demostrado que durante todo el período considerado, las importaciones de China subcotizaban continuamente los precios de la Unión. Además, en el período de investigación, la subcotización de los precios se situó entre un 21 % y un 32 %, y las importaciones de China representaron más del 18 % de la cuota de mercado de la Unión, como consecuencia de un importante incremento de 7,9 puntos porcentuales durante el período considerado. Por lo tanto, aunque las importaciones de China ejercieron una presión evidente sobre los precios que impidió a la industria de la Unión cubrir los costes (por no hablar de precios rentables), al mismo tiempo el aumento del volumen y de la cuota de mercado de estas importaciones también impidieron que la industria de la Unión aspirara a mayores volúmenes de producción y mayor utilización de la capacidad, así como al incremento de las ventas, especialmente en lo que se refiere a los productos más básicos vendidos principalmente a través de distribuidores.
(56)
En segundo lugar, la elaboración de conclusiones basadas únicamente en indicadores de perjuicio seleccionados, como el volumen de ventas y la cuota de mercado, o únicamente los precios de venta, distorsionaría el análisis en este caso. Por ejemplo, las pérdidas en el volumen de ventas y la cuota de mercado se combinaron, entre otras cosas, con un grave deterioro de la rentabilidad y se debieron, en gran medida, a la presión sobre los precios de las importaciones objeto de dumping. Por lo que se refiere específicamente a la cuestión de la cuota de mercado, la industria de la Unión perdió 3,6 puntos porcentuales con respecto de las importaciones de China durante el período considerado. Por último, de nuevo en función de la tasa de subcotización y el aumento de las importaciones de China, tanto en términos relativos como absolutos, en modo alguno puede concluirse que la reducción de los precios de los productores de la Unión no estuviera relacionada con los niveles de precios de las importaciones objeto de dumping.
(57)
A la luz de lo anteriormente expuesto, el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio importante detectado se confirma sobre la base de la combinación de la existencia de un importante volumen y una considerable presión sobre los precios derivados de las importaciones de China sobre la industria de la Unión.
(58)
No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirma lo expuesto en los considerandos 94 a 96 del Reglamento provisional.
2. Efectos de otros factores
(59)
Con respecto a los efectos de las importaciones de otros terceros países a la Unión, algunos productores exportadores de China alegaron que 1,0 de los 3,6 puntos porcentuales de pérdida de cuota de mercado de la industria de la Unión se debería haber atribuido a las importaciones procedentes de Japón y la India. Sin embargo, de hecho, la cuota de mercado de las importaciones de China subió a costa tanto de las otras importaciones como de la industria de la Unión. El aumento de 7,9 puntos porcentuales de la cuota de mercado de China puede dividirse en 3,6 puntos porcentuales de pérdida de cuota de mercado de la industria de la Unión y 4,3 puntos porcentuales de pérdida de cuota de mercado de otras importaciones.
(60)
Los mismos productores exportadores de China declararon que los precios medios de las importaciones procedentes de otros terceros países seleccionados, especialmente de Ucrania, la India y los Estados Unidos, también disminuyeron fuertemente, lo que podría haber causado un perjuicio a la industria de la Unión. No obstante, a este respecto cabe señalar que, en general, el precio medio de las importaciones procedentes de todos los países excepto de China aumentó en un 34 % durante el período considerado. Como ya se indicó en el considerando 100 del Reglamento provisional, el precio medio de las importaciones procedentes de los Estados Unidos de América rebasó ampliamente los precios en el mercado de la Unión. Como también se subrayó en ese mismo considerando, la cuota de mercado de las importaciones procedentes de Ucrania se redujo, mientras que las cuotas de mercado de las procedentes de Estados Unidos y la India se mantuvieron relativamente estables. Sin embargo, sobre la base de los datos de Eurostat relativos a estas importaciones, no se puede concluir que las importaciones procedentes de otros terceros países hayan desempeñado un papel significativo en el deterioro de la situación de la industria de la Unión, rompiendo el nexo causal establecido entre el perjuicio y las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
(61)
No habiéndose recibido ninguna otra observación respecto de las conclusiones expuestas en los considerandos 97 a 102 del Reglamento provisional, dichas conclusiones quedan confirmadas.
(62)
En relación con los efectos de la crisis económica, las razones por las que esta no puede considerarse como un factor capaz de romper el nexo causal se analizan en los considerandos 52 a 58. A falta de observaciones de las partes interesadas, se confirman las conclusiones de los considerandos 103 a 106 del Reglamento provisional.
(63)
En cuanto al rendimiento de las exportaciones de la industria de la Unión, a falta de observaciones sobre las conclusiones de los considerandos 107 y 108 del Reglamento provisional, se confirman las conclusiones al respecto.
(64)
Una serie de productores exportadores de China alegaron que, más que las importaciones objeto de dumping, fue el incremento del 18 % en el coste unitario de producción que se describe en el considerando 109 del Reglamento provisional el que desempeñó un papel importante en el deterioro de la rentabilidad de la industria de la Unión, y solicitaron un análisis más detallado del efecto del mencionado incremento del coste unitario.
(65)
La Comisión examinó el asunto y llegó a la conclusión de que el aumento en el coste unitario de producción puede atribuirse a unos costes de fabricación más elevados como resultado del incremento de los precios de las materias primas, así como a los costes fijos, como la mano de obra directa, la depreciación, los gastos generales de fabricación y los gastos de venta, generales y administrativos, así como al rápido descenso de la producción.
(66)
Dado que la fluctuación del coste de las materias primas está regulada en gran medida por el mecanismo de fijación de precios de la industria de la Unión -el mecanismo conocido como «suplemento de aleación» vincula directamente los precios a la cotización de las materias primas más importantes tales como el níquel, el cromo y el molibdeno-, es poco probable que su impacto en la rentabilidad sea significativo. No obstante, los otros elementos relacionados con una producción y unos volúmenes de ventas insuficientes tuvieron un efecto directo en los niveles de rentabilidad. Puesto que la producción y los volúmenes de ventas de la industria de la Unión habrían sido significativamente superiores en ausencia de importaciones objeto de dumping, no se puede concluir que el incremento del coste unitario de producción sea en sí mismo uno de los principales factores causantes de perjuicio, y no las importaciones objeto de dumping, ya que este está indisolublemente vinculado al aumento del volumen de las importaciones objeto de dumping.
(67)
Algunos productores exportadores de China también adujeron que el fracaso de la industria de la Unión para reestructurarse a pesar de la caída del consumo puede haber sido un importante factor causante del perjuicio establecido.
(68)
A este respecto, cabe señalar en primer lugar que la industria de la Unión no solo tenía que hacer frente a los efectos del descenso del consumo en sí mismo, sino también al impacto de las importaciones objeto de dumping en un período de menor consumo. No obstante, la investigación ha mostrado que la industria de la Unión: i) mantuvo su capacidad de producción con vistas a la naturaleza temporal de la crisis y a una próxima recuperación, y no puede esperarse que adapte su capacidad a causa de los crecientes volúmenes de importaciones de China a precios anormalmente bajos, objeto de dumping, ii) desarrolló continuamente su gama de productos de valor más elevado, con especial atención a productos especializados donde la competencia de China es menos importante, y iii) redujo su mano de obra en un 8 % y disminuyó el coste medio de la mano de obra por empleado en un 2 % en el período considerado (si estas reducciones se consideran únicamente en el período de crisis, es decir, entre 2008 y el período de investigación, ascienden a 19 y 11 puntos porcentuales respectivamente). Todos estos elementos muestran que la industria de la Unión era muy activa en lo que se refiere a tomar medidas en un intento de responder a los efectos negativos derivados del perjuicio sufrido. Sin embargo, los pasos anteriores han sido insuficientes para contrarrestar los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping en un período de poca demanda.
(69)
No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirma lo expuesto en los considerandos 109 y 110 del Reglamento provisional.
3. Conclusión sobre la causalidad
(70)
Ninguno de los argumentos presentados por las partes interesadas es capaz de demostrar que el impacto de otros factores distintos de las importaciones objeto de dumping procedentes de China fuera de tal magnitud como para romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio importante establecido. A la vista de lo anterior, se concluye que las importaciones objeto de dumping procedentes de China causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
(71)
Por tanto, se confirman las conclusiones sobre la causalidad expuestas en el Reglamento provisional, resumidas en sus considerandos 111 a 113.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
(72)
Vistas las observaciones de las partes, la Comisión continuó su análisis sobre el interés de la Unión.
1. Interés de la industria de la Unión
(73)
No se han recibido más observaciones, ni información adicional, con respecto al interés de la industria de la Unión. Se confirman, pues, las conclusiones de los considerandos 116 a 120 del Reglamento provisional.
2. Interés de los importadores no vinculados de la Unión
(74)
No habiéndose recibido ninguna otra observación sobre este punto, se confirma lo expuesto en los considerandos 121 a 123 del Reglamento provisional.
3. Interés de los usuarios
(75)
Después de la imposición de las medidas provisionales, una empresa usuaria que no había cooperado presentó observaciones con respecto al interés de la Unión. En particular, el usuario alegó que el impacto de las medidas antidumping será significativo para la empresa. Afirmó que los tubos de acero inoxidable son un componente esencial de varios productos derivados, incluidos los fabricados por este usuario (por ejemplo, intercambiadores de calor), y que había también una preocupación adicional en relación con la seguridad del abastecimiento, habida cuenta de los retrasos que la empresa había experimentado en relación con determinadas entregas efectuadas por los productores de la Unión.
(76)
Sin embargo, habida cuenta de que solo un 5 % de los tubos de acero inoxidable que adquiere este usuario son originarios de China, la posible repercusión en esta empresa parece limitada, tanto en términos de costes como de seguridad del abastecimiento.
(77)
Por lo que se refiere, en particular, al presunto impacto en el coste, la empresa no justificó esta afirmación con datos reales. Además, se recuerda que, como se indica en los considerandos 124 y 125 del Reglamento provisional, el impacto en los costes del único usuario que cooperó plenamente se consideró insignificante, tanto por lo que se refiere a la empresa en general como a la división que utiliza tubos de acero inoxidable.
(78)
Por lo que se refiere a la cuestión de la seguridad del abastecimiento planteada por el usuario, debe recordarse que existe un gran número de terceros países distintos de China que siguen importando tubos de acero inoxidable en la Unión. Además, como la industria de la Unión es el principal proveedor del producto, es asimismo fundamental para la industria usuaria que siga existiendo.
(79)
Aunque en la fase provisional se consideró asimismo que las medidas antidumping pueden tener un impacto más fuerte en aquellos usuarios que utilizan cantidades importantes de tubos de acero inoxidable importados de China para la fabricación de sus productos derivados (véase el considerando 126 del Reglamento provisional), en vista de la ausencia de cualquier alegación justificada o de nueva información tras la comunicación provisional, se puede concluir que la ventajas esenciales para la industria de la Unión derivadas de la imposición de medidas antidumping parecen compensar los efectos negativos previstos sobre estos usuarios. Por lo tanto, quedan confirmadas las conclusiones con respecto al interés de los usuarios establecidas en los considerandos 124 a 130 del Reglamento provisional.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(80)
Sobre la base de lo anteriormente expuesto, se concluye definitivamente que, teniendo en cuenta todos los factores, no existen razones convincentes contra el establecimiento de derechos antidumping definitivos sobre las importaciones del producto afectado originario de China. Por tanto se confirman las conclusiones de los considerandos 131 y 132 del Reglamento provisional.
H. MEDIDAS DEFINITIVAS
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(81)
Los denunciantes alegaron que el margen de beneficio previsto del 5 % establecido en la fase provisional era excesivamente bajo, y reiteraron su opinión de que un nivel del 12 % estaría justificado, teniendo en cuenta el hecho de que el sector que nos ocupa requiere un elevado desembolso de capital, así como permanentes mejoras técnicas y puestas al día en innovación, y, por tanto, unas inversiones considerables. Los denunciantes alegaron que el mencionado nivel de rentabilidad sería necesario para generar un rendimiento del capital suficiente y permitir las inversiones. Sin embargo, este argumento no se justificó de forma convincente mediante cifras reales. Por lo tanto, se concluye que debe mantenerse el 5 % de margen de beneficio determinado en la etapa provisional.
(82)
En lo que respecta a la determinación del nivel de eliminación del perjuicio, tal como se indica en el considerando 45, la pequeña corrección en relación con el ajuste de la fase comercial que repercutió en el cálculo de la subcotización de precios se aplicó también en el cálculo del nivel de eliminación del perjuicio.
(83)
El cambio anterior condujo a una revisión menor del nivel de eliminación del perjuicio. Como consecuencia, el nivel de eliminación del perjuicio se sitúa entre un 48,3 % y un 71,9 %, como muestra el siguiente cuadro:
Empresas
Nivel de eliminación del perjuicio
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Media ponderada de la muestra para los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra y citados en el anexo I
56,9 %
Todas las demás empresas
71,9 %
(84)
Un productor exportador de China alegó que, debido al perjuicio derivado de la crisis económica, el margen de perjuicio debería basarse en la subcotización de precios en vez de en su subvaloración, alegando que este método se ha seguido en una serie de procedimientos antidumping (4). Sin embargo, en todas las investigaciones mencionadas por el productor exportador, había razones particulares relativas a la industria o al sector económico (como la amenaza de creación de un monopolio, un considerable incremento de la capacidad de producción de la industria de la Unión en un mercado maduro, o la ausencia a largo plazo de beneficios de la industria a escala mundial) que apoyaban la aplicación excepcional de esta metodología particular. Este no es el caso en la investigación actual, ya que la crisis económica afectó a la economía mundial como tal y, por tanto, no se puede considerar algo específico de la industria productora de tubos sin soldadura de acero inoxidable.
2. Medidas definitivas
(85)
A la vista de las conclusiones obtenidas en lo referente al dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base, debe establecerse un derecho antidumping definitivo sobre el producto afectado igual al nivel del margen de dumping o de perjuicio establecidos, según cuál de ellos sea menor, con arreglo a la norma de aplicación del derecho más bajo. En este caso, dado que los niveles de eliminación del perjuicio son inferiores a los márgenes de dumping determinados, las medidas definitivas deben basarse en el nivel de eliminación del perjuicio.
(86)
De acuerdo con lo expuesto, los tipos de derecho, expresados como porcentaje del precio cif en frontera de la Unión no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresas
Tipo del derecho antidumping definitivo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Media ponderada de la muestra para los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra y mencionados en el anexo I
56,9 %
Todas las demás empresas
71,9 %
(87)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento con respecto a las empresas individuales se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por lo tanto, la situación de las empresas afectadas constatada durante la investigación. Esos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplicarán, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de China y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades relacionadas con las empresas mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(88)
Con objeto de minimizar el riesgo de elusión debido a la gran diferencia entre los tipos de los derechos, se considera necesario, en este caso, adoptar disposiciones especiales para garantizar la correcta aplicación de los derechos antidumping. Estas medidas especiales prevén la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, conforme a las condiciones fijadas en el anexo II del presente Reglamento. Las importaciones que no estén acompañadas de esta factura estarán sujetas al derecho antidumping residual aplicable a todos los demás exportadores.
(89)
Si el volumen de las exportaciones de una de las empresas que se benefician de tipos de derecho individuales más bajos aumentara significativamente tras imponerse las medidas en cuestión, podría considerarse que ese aumento del volumen constituye en sí mismo un cambio de las características del comercio como consecuencia de la imposición de las medidas en el sentido del artículo 13, apartado 1, del Reglamento de base. En tales circunstancias, y si se dieran las condiciones, podría iniciarse una investigación antielusión. En esta investigación podría examinarse, entre otras cosas, la necesidad de retirar los tipos de derecho individuales con la consiguiente imposición de un derecho de ámbito nacional.
(90)
Cualquier solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping individual (por ejemplo, a raíz de un cambio de denominación de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (5) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas interiores y de exportación derivadas, por ejemplo, del cambio de denominación o del cambio en las entidades de producción y de venta. En caso necesario, el presente Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
(91)
Se informó a todas las partes de los hechos y las consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura de acero inoxidable originarios de la República Popular China. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones tras la comunicación final.
(92)
Las observaciones presentadas por las partes fueron debidamente tenidas en cuenta. Ninguna de las observaciones permitió modificar las conclusiones de la investigación.
(93)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antidumping, el nivel de derecho nacional debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el período de investigación.
(94)
Para garantizar la igualdad de trato entre cualquier nuevo exportador y las empresas cooperantes no incluidas en la muestra, mencionadas en el anexo I del presente Reglamento, debe establecerse que el derecho medio ponderado aplicado a estas últimas se aplique a todo nuevo exportador que, de otro modo, tendría derecho a una reconsideración de conformidad con el artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base, dado que dicho artículo no es aplicable si se ha recurrido al muestreo.
3. Percepción definitiva de los derechos provisionales
(95)
Teniendo en cuenta la magnitud de los márgenes de dumping constatados y el nivel del perjuicio causado a la industria de la Unión (el derecho definitivo establecido por el presente Reglamento se ha fijado a un nivel más alto que el derecho provisional impuesto mediante el Reglamento provisional), se considera necesario percibir definitivamente los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido en el Reglamento provisional.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se aplica un derecho antidumping definitivo a las importaciones de determinados tubos sin soldadura de acero inoxidable (excepto los provistos de accesorios para la conducción de gases o líquidos destinados a aeronaves civiles), clasificados actualmente en los códigos NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 y ex 7304 90 00 (códigos TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 y 7304900091), originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresas
Tipo del derecho antidumping definitivo
Código TARIC adicional
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
B119
Empresas indicadas en el anexo I
56,9 %
Todas las demás empresas
71,9 %
B999
3. La aplicación de los tipos de derecho individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo II. En caso de que no se presente esta factura, será aplicable el derecho calculado para todas las demás empresas.
4. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Se percibirán definitivamente los importes garantizados por los derechos antidumping provisionales establecidos en el Reglamento (UE) no 627/2011 sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura de acero inoxidable (excepto los provistos de accesorios para la conducción de gases o líquidos destinados a aeronaves civiles), clasificados actualmente en los códigos NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 y ex 7304 90 00, originarios de la República Popular China.
Artículo 3
Siempre que todo nuevo productor exportador de la República Popular China presente pruebas suficientes a la Comisión de que:
-
no exportó a la Unión el producto descrito en el artículo 1, apartado 1, durante el período de investigación (del 1 de julio de 2009 al 30 de junio de 2010),
-
no está vinculado a ninguno de los exportadores o productores de la República Popular China sujetos a las medidas establecidas por el presente Reglamento,
-
exportó el producto en cuestión a la Unión después del período de investigación en el que se basan las medidas, o contrajo una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión,
el Consejo, que actuará por mayoría simple a propuesta de la Comisión tras consultar al Comité Consultivo, podrá modificar el artículo 1, apartado 2, y añadir el nuevo productor exportador a la lista de empresas cooperantes no incluidas en la muestra y, en consecuencia, sujetas al tipo de derecho medio ponderado del 56,9 %.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Ginebra, el 14 de diciembre de 2011.