ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. září 2010
o státní podpoře C 26/09 (ex N 289/09), kterou zamýšlí poskytnout Lotyšsko na restrukturalizaci podniku AS Parex banka
(oznámeno pod číslem K(2010) 6202)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/364/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 10. listopadu 2008 oznámilo Lotyšsko Komisi balíček opatření ve prospěch podniku AS Parex banka (dále jen „banka Parex“) určených na podporu stability finančního systému, který byl schválen dne 24. listopadu 2008 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“), a to na základě závazku Lotyšska, že do šesti měsíců předloží plán restrukturalizace banky Parex. Dne 26. ledna 2009 Lotyšsko Komisi informovalo o řadě změn v opatřeních státní podpory pro banku Parex. Tyto změny byly schváleny dne 11. února 2009 (3) (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu“). Dne 29. března 2009 Lotyšsko Komisi oznámilo, že jsou nutné další změny rekapitalizačního opatření. Tyto změny byly schváleny rozhodnutím Komise ze dne 11. května 2009 (4) (dále jen „třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu“).
(2)
Plán restrukturalizace banky Parex předalo Lotyšsko dne 11. května 2009. Dne 5. června 2009 byla lotyšským orgánům zaslána žádost o informace. Dne 15. června 2009 se uskutečnila schůzka lotyšských orgánů a Komise. Lotyšsko na žádost o informace částečně odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009.
(3)
Dopisem ze dne 29. července 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na podporu na restrukturalizaci rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (5) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 6. října 2009 a zúčastněné strany byly požádány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění předložily své připomínky k navrhovaným opatřením podpory na restrukturalizaci. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky. Po uplynutí stanovené lhůty však Komise obdržela dopisy bývalých většinových akcionářů banky Parex (Valerijs Kargins a Viktors Krasovickis), (dále jen „bývalí většinoví akcionáři“), ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy od členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010.
(5)
Dopisem ze dne 12. srpna 2009 požádaly lotyšské orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí doplňujících informací, která byla stanovena v rozhodnutí o zahájení řízení, do dne 15. října 2009. Dne 4. září 2009 předložily lotyšské orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení revidovaný plán restrukturalizace banky Parex spolu s doplňujícími informacemi. Revidovaný plán restrukturalizace byl dále aktualizován dne 22. září 2009 a byly poskytnuty doplňující informace. Schůzky lotyšských orgánů a Komise se konaly ve dnech 11. a 17. září 2009.
(6)
Lotyšsko poskytlo další informace a vysvětlení dne 11. září, 6. a 26. října, 9. a 23. prosince 2009, 19. února a 2. března 2010.
(7)
Dne 12. a 26. října 2009 poskytlo Lotyšsko informace ohledně možné změny strategie restrukturalizace banky Parex. Dne 22. března 2010 se konala schůzka Komise a lotyšských orgánů. Dopisem ze dne 31. března 2010 předložilo Lotyšsko novou verzi plánu restrukturalizace banky Parex ze dne 31. března 2010, který byl později doplněn podáními ze dne 14. května, 9., 12., 17. a 21. června 2010.
(8)
Komise si dne 10. května 2010 vyžádala další informace. Lotyšsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2010. V tomto dopise poskytlo Lotyšsko rovněž aktualizovanou verzi plánu restrukturalizace ze dne 31. března 2010. Plán restrukturalizace byl následně pozměněn dne 18. a 27. srpna 2010 (dále jen „konečný plán restrukturalizace“).
(9)
Dopisy ze dne 2., 18. a 27. srpna a 2. září 2010 poskytlo Lotyšsko dodatečná vysvětlení ohledně závazků, jež mají být přijaty. Dne 3. září 2010 obdržela Komise konečný seznam závazků.
(10)
Dne 2. září 2010 lotyšské orgány Komisi informovaly, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.
2. POPIS
2.1 PŘÍJEMCE A JEHO POTÍŽE
(11)
Banka Parex byla druhou největší bankou v Lotyšsku s celkovými aktivy ke dni 31. prosince 2008 ve výši 3,4 miliardy LVL (4,9 miliardy EUR). Na konci roku 2007 (před začátkem krize) měla banka největší podíl (18 %) na domácím trhu vkladů a třetí největší podíl (12 %) na úvěrovém trhu (6). Lotyšské orgány měly tudíž za to, že má pro finanční systém systémový význam.
(12)
Banka Parex nabízela širokou škálu bankovních produktů, a to jak přímo, tak prostřednictvím specializovaných dceřiných společností, včetně úvěrů, služeb platebních karet, leasingu, správy aktiv a obchodování s cennými papíry. Kromě bankovních operací v Lotyšsku provozovala banka Parex bankovní dceřinou společnost v Litvě a ve Švýcarsku (AP Anlage & Privatbank AG) a pobočky v Estonsku, Švédsku a Německu, správce aktiv v celém Pobaltí a několik leasingových společností působících ve Společenství nezávislých států (dále jen „SNS“).
(13)
Banka Parex byla založena v roce 1992 a většinový podíl vlastnily dvě fyzické osoby, které před státní intervencí držely 84,83 % akciového kapitálu banky. V důsledku potíží, s nimiž se banka Parex potýkala, byla banka částečně znárodněna, a to nabytím celého vlastnického podílu bývalých většinových akcionářů za celkovou symbolickou kupní cenu ve výši 2 LVL (přibližně 3 EUR) (7). V dubnu 2009 uzavřela Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) dohodu o koupi akcií, podle níž EBRD získá 25 % akciového kapitálu banky Parex plus jednu akcii (8).
(14)
Ačkoliv v minulosti byla banka Parex ziskovou institucí se silnou bankovní franšízou v Lotyšsku, vedení banky zvolilo nepřiměřenou obchodní strategii a kvůli silné hospodářské soutěži ze strany sofistikovanějších dceřiných společností zahraničních bank přijalo některá vysoce riziková rozhodnutí. Banka Parex začala zejména stále více působit na trzích v zemích SNS a spoléhala se příliš na velké krátkodobé vklady nerezidentů. Finanční krize vážně postihla rozvíjející se trhy, včetně zemí SNS, a šířily se pověsti ohledně schopnosti banky Parex refinancovat syndikované úvěry splatné v únoru 2009. Kombinace těchto událostí měla za následek ztrátu důvěry vkladatelů, zejména u zákazníků z řad nerezidentů, což vedlo k masivnímu vybírání vkladů. Masivní výběr vkladů dosáhl nejvyššího denního odlivu ve výši až 100 milionů EUR a nepodařilo se ho zastavit ani po částečném znárodnění banky. Tyto výběry vedly k snížení vkladů o 36 % v porovnání s koncem roku 2007 a způsobily vážnou krizi s ohledem na likviditu. Aby se zamezilo dalšímu odlivu vkladů, uložil lotyšský regulační orgán, Komise pro finanční a kapitálový trh, na výběry vkladů omezení.
(15)
V roce 2008 činila konsolidovaná ztráta 131 milionů LVL (185 milionů EUR) v porovnání se ziskem ve výši 40 milionů LVL (58 milionů EUR) v roce 2007. Do konce roku 2008 byl celkový vlastní kapitál akcionářů o 65 % nižší než v předchozím roce a činil 77 milionů LVL, a to zejména kvůli vyšším opravným položkám na výpadky splácení úvěrů a na ztráty z portfolia cenných papírů. Poměr kapitálové přiměřenosti banky Parex na samostatném základě a na úrovni skupiny (9) činil pouze 4,1 %, respektive 3,1 %. Banka Parex proto nebyla schopna plnit právní požadavky na platební schopnost.
2.2 JIŽ SCHVÁLENÁ ZÁCHRANNÁ OPATŘENÍ
(16)
Banka Parex požádala o státní podporu již počátkem listopadu 2008. Po znárodnění banky se Lotyšsko rozhodlo provést záchranná opatření, která banku Parex prozatímně stabilizovala. Evropská komise jako podporu na záchranu prozatímně schválila tato opatření: a) likvidní facilitu do výše 1,5 miliardy LVL; b) státní záruky vztahující se na stávající syndikované úvěry ve výši 775 milionů EUR a nové půjčky na refinancování syndikovaného úvěru ve výši 275 milionů EUR a c) rekapitalizační opatření, která bance Parex umožnila dosáhnout v záchranné fázi poměru kapitálové přiměřenosti ve výši 11 % (10).
2.3 PLÁNY RESTRUKTURALIZACE
2.3.1 PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(17)
Dne 11. května 2009 předložilo Lotyšsko v návaznosti na první rekapitalizační opatření plán restrukturalizace banky Parex (dále jen „původní plán restrukturalizace“), jehož obsah byl podrobněji popsán v oddíle 2.4 rozhodnutí o zahájení řízení.
(18)
Plán obsahoval předběžnou analýzu činnosti banky Parex, plánovaná opatření podpory na restrukturalizaci, budoucí obchodní strategii a opatření k obnovení životaschopnosti.
(19)
Plán zahrnoval období od roku 2009 do roku 2013. Za budoucí hlavní segmenty banky Parex se považovali korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (11). Plán předpokládal zavedení nové strategie, jejímž cílem je to, aby se banka Parex stala přední bankou v celém Pobaltí. Veškeré činnosti mimo Pobaltí byly považovány za vedlejší. Plán však vylučoval jejich možný prodej v krátkodobém až střednědobém horizontu.
(20)
Plánovaná obchodní strategie zahrnovala atraktivní sazby a agresivní marketingovou strategii na podporu růstu banky Parex a k opětovnému získání ztracené základny vkladů. Plán předpokládal, že banka Parex bude i po období restrukturalizace nadále závislá na státních opatřeních na podporu likvidity.
2.3.2 REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(21)
Dne 4. září 2009 předložilo Lotyšsko revidovaný plán restrukturalizace, který byl posléze dne 22. září 2009 pozměněn. Cílem tohoto plánu bylo odstranit pochybnosti, jež Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení.
(22)
Revidovaná strategie pro banku Parex byla rovněž založena na vytvoření silné činnosti v Pobaltí zahrnující korporátní zákazníky, drobné zákazníky a správu majetku. Revidovaný plán předpokládal, že banka Parex bude do konce období restrukturalizace schopna splatit veškerá státní opatření na podporu likvidity.
(23)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace však revidovaný plán zahrnoval snížení bilanční sumy banky Parex prostřednictvím zaměření se na hlavní segmenty. Plán zejména předpokládal omezení úvěrové činnosti banky Parex.
(24)
Plán mimoto naznačoval možnost vyčlenění vedlejších činností. Poté, co Lotyšsko později tuto strategickou změnu schválilo, bylo nutno vypracovat novou odpovídající verzi plánu restrukturalizace.
2.3.3 KONEČNÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(25)
Podle konečného plánu restrukturalizace je hlavním strategickým cílem vrácení banky soukromému sektoru, a to prostřednictvím jejího prodeje strategickému investorovi, což umožní zrušit opatření k financování ze strany státu a současně zajistí dlouhodobou životaschopnost banky. Lotyšsku se již podařilo získat EBRD jako silného uznávaného vnějšího investora s dostatečnými finančními zdroji a dlouhodobým závazkem (viz (13). bod odůvodnění).
(26)
Konečný plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv banky Parex do nově založené banky s názvem AS Citadele banka (dále jen „banka Citadele“), tzv. „dobré banky“ (good bank), která se zaměří na tradiční bankovní operace, a tzv. „špatné banky“ (bad bank) (banka Parex), […] (12).
(27)
K obnovení dlouhodobé životaschopnosti budou z hlavní banky vyčleněna nesouvisející a nevýkonná aktiva. Navrhovaná restrukturalizace vychází ze scénáře předpokládajícího vyčlenění „dobrých“ aktiv, který je založen na zřízení banky s odolnou kapitálovou základnou pod dohledem lotyšského regulačního orgánu, která se zaměřuje na Pobaltí. Všechna hlavní aktiva a některá nesouvisející aktiva (zejména splácené úvěry v SNS) jsou z banky Parex převedeny do nově založené banky. Ostatní nesouvisející a nevýkonná aktiva (úvěry, cenné papíry a nemovitosti převzaté do vlastnictví) zůstanou v bance Parex, […].
(28)
V tabulce 1 je znázorněna struktura banky Citadele a banky Parex po rozdělení.
Tabulka 1
Struktura akcionářů po rozdělení
(29)
Lotyšsko již podniklo první kroky k provedení scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv. Nová banka, banka Citadele, byla zaregistrována dne 30. června 2010 a většina aktiv byla převedena dne 1. srpna 2010 (13). Úplné provozní oddělení banky Citadele a banky Parex by mělo být dokončeno do 12 měsíců od převodu.
(30)
Z banky Parex budou do banky Citadele převedena tato aktiva a závazky:
-
splácené úvěry v Pobaltí ([od 300 do 800] milionů LVL);
-
splácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL);
-
pobočky ve Švédsku a Německu;
-
vklady spojené se správou majetku.
(31)
Bance Parex zůstanou tato aktiva a závazky:
-
nesplácené úvěry v Pobaltí ([od 200 do 800] milionů LVL) (14);
-
úvěry poskytnuté původním akcionářům ([…] milionů LVL);
-
leasingové dceřiné společnosti v SNS;
-
nesplácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL).
(32)
V tabulce 2 jsou uvedena aktiva, která jsou převedena do banky Citadele, a aktiva ponechaná v bance Parex, jakož i snížení bilanční sumy na úroveň v období před krizí, jak se odhadovalo v konečném plánu restrukturalizace, který byl pozměněn dne 27. srpna 2010:
Tabulka 2
Rozdělení aktiv mezi banku Citadele a banku Parex
(v tisících LVL)
Banka Parex - 2008
Banka Parex - 2009
Banka Citadele 31.7.2010 (15)
Banka Parex
Banka Parex po rozdělení (16)
Aktiva
Hotovost a vklady u centrálních bank
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Zůstatky splatné od úvěrových institucí
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Úvěry
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Cenné papíry
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Investice do dceřiných společností
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Ostatní aktiva
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Aktiva celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Závazky a vlastní kapitál
Lotyšská centrální banka
587 183
140 449
-
-
-
Úvěrové instituce
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Syndikát
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Ministerstvo financí
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Vklady zákazníků
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Eurobond
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Podřízený úvěr (zděděný z minulosti)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Podřízený úvěr (stát)
-
37 338
37 338
50 270
-
Podřízený úvěr (EBRD)
-
12 932
12 932
Ostatní závazky
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Závazky celkem
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Vlastní kapitál
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Celkem
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Poměr rozdělení, včetně převodu investic do litevské dceřiné společnosti, do společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vkladů v německé pobočce (18)
64 %
36 %
Z hlediska banky Parex - 2008
44 %
(33)
Strategie banky Citadele k zajištění dlouhodobé životaschopnosti je založena na vybudování silných činností v Pobaltí a zaměření se na Lotyšsko v rámci tří hlavních obchodních segmentů: korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (19). Správa majetku však zůstane jako hlavní činnost banky Citadele pouze v případě prodeje banky do […]. Nebude-li prodeje dosaženo, bude do téhož dne činnost v oblasti správy majetku odprodána zvlášť.
(34)
Banka Citadele se nebude podílet na úvěrové činnosti v SNS, a portfolio splácených úvěrů v SNS se proto považuje za vedlejší. V tomto segmentu nebudou poskytovány žádné nové úvěry a stávající portfolio bude prodáno do […].
(35)
Přítomnost banky Parex v Litvě a Estonsku je významně omezenější než v Lotyšsku. Banka Citadele rovněž plánuje, že v budoucnu zachová omezenou přítomnost na těchto trzích.
(36)
Pokud jde o dvě pobočky přijímající vklady ve Švédsku a Německu převedené na banku Citadele, Lotyšsko objasnilo, že v důsledku masivního vybírání vkladů z banky došlo k vyčerpání značného podílu finančních prostředků banky v Pobaltí. Ve stávající makroekonomické situaci v Lotyšsku je obtížné přilákat vnější financování. Celkové vklady rezidentů pobaltských států jsou podstatně nižší než jejich úvěrové portfolio, zatímco hlavní konkurenti banky Parex dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností usazených v jiných zemích (především ve Švédsku). Banka Citadele musí proto zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (ve Švédsku a v Německu).
(37)
Banka Citadele hodlá odstranit problémy, které banku Parex donutily požádat o státní podporu, a obnovit dlouhodobou životaschopnost prostřednictvím následujících hlavních opatření.
(38)
Změna stylu řízení a správy a řízení společnosti: Před znárodněním se rozhodovací procesy v bance Parex soustředily u hlavních vlastníků. Banka Citadele bude dbát na lepší správu a řízení společnosti, jak bylo nedávno schváleno. Banka zavede soubor postupů správní rady a dozorčí rady, jejichž cílem je zajistit vysoké standardy správy a řízení společnosti. K hlavním zásadám správy a řízení banky Citadele patří důsledné oddělení vlastnictví a řízení; zajištění práv akcionářů; zveřejňování a transparentnost; odpovědnost a struktura správní rady a prosazování etického a odpovědného rozhodování.
(39)
Lepší řízení rizik: Vedení banky Parex u všech hlavních kategorií rizik (tržní, úvěrová a provozní rizika) revidovalo a posílilo řízení rizik a kontroly v rámci banky na úrovni podniku i na provozní úrovni. Významně budou upraveny zejména kontroly úvěrových rizik v bance Citadele s cílem změnit předchozí přístup banky Parex, a to z poskytování úvěrů na základě zajištění s nejistým oceněním na posouzení schopnosti dlužníka splácet úvěr, které je založeno na peněžním toku. Základním prvkem procesu řízení banky Citadele je řízení rizik. Řízení rizik v rámci banky Citadele kontroluje nezávislý útvar. Dozorčí rada banky Citadele se mimoto podílí na dohledu na řízení rizik a jednoho za svých členů určila jako člena odpovědného za dohled na řízení rizik, interní audit a funkci zajišťování shody. Pro dozorčí radu jsou vyhotovovány měsíční zprávy o rizicích, které zahrnují aktuální informace o úvěrových rizicích a zajišťování shody v bance.
(40)
Nižší bilanční suma zaměřená na hlavní segmenty: Hlavní činnost banky Citadele bude vykonávána v Pobaltí a vedení se zaměří na to, aby byla banka Citadele v tomto regionu opět zisková. Na banku Citadele bude převedeno nesouvisející portfolio splácených úvěrů v SNS, bude však prodáno do […]. Po přeorientování na hlavní činnosti a po významném snížení aktivní bilanční sumy bude banka Citadele opět zisková udržitelným způsobem.
(41)
Stabilizace likvidní pozice: Strategií banky Citadele je rozvoj udržitelného modelu financování s nízkým rizikem, a to menším spoléháním se na velké komerční financování, prodloužením doby splatnosti a diverzifikací zdrojů financování prostřednictvím vyššího podílu dlouhodobějších vkladů zákazníků na finanční základně banky Citadele. Na vklady v bance Citadele se nevztahují omezení týkající se výběru vkladů, které uložil lotyšský regulační orgán.
(42)
Návrat k ziskovosti v hlavním segmentu do roku 2011: Banka Citadele hodlá snížit správní a osobní náklady a rovněž jiné administrativní náklady. Správní náklady banky Parex se v roce 2009 již snížily o 39 %, tj. 32 milionů LVL. Předpokládá se, že se poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele dále sníží a v roce 2014 bude činit [od 35 do 55] %. Tohoto poklesu bude dosaženo prostřednictvím […] snížení osobních nákladů a rovněž přezkumem jednotlivých postupů v rámci banky Citadele. K snížení provozních nákladů a zajištění finanční stability bude banka Citadele pokračovat v opatřeních, která již zahájila banka Parex a jež mají přeměnit strukturu nákladů optimalizací sítě poboček, […] a prostřednictvím jiných opatření k úspoře nákladů. Snížení nákladů bude doplněno různými iniciativami k zvýšení příjmů a zaměřením se na řízení kvality aktiv k zvýšení návratnosti vlastního kapitálu (dále jen „ROE“).
(43)
Podle výhledů obsažených v konečném plánu restrukturalizace se v rámci základního scénáře banka Citadele podle očekávání vrátí k ziskovosti již v roce 2011 a bude své výsledky trvale zlepšovat až do roku 2015. V roce 2014 dosáhne banka Citadele ROE ve výši [od 18 do 28] %. Tabulka 3 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014. Dopady restrukturalizačních opatření, která provádí vedení banky, jsou patrné v hlavních poměrech v roce 2014 s poměrem mezi náklady a příjmy ve výši [od 35 do 55] % a ROE ve výši [od 18 do 28] %. V roce 2015 bude vytvořena pevnější struktura kapitálu s poměrem vlastního kapitálu k celkovým aktivům ve výši [od 8 do 14] %.
Tabulka 3
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě základního scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Znehodnocená aktiva/čisté úvěry
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
[zisk]
ROE
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Rozvaha
Aktiva celkem (v milionech LVL)
(…)
(…)
(…)
(…)
[1,400-1,650]
Vklady/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Vlastní kapitál/celková aktiva
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
Podle pesimistického scénáře má být banka Citadele opět zisková v roce 2013 a v roce 2014 má své výsledky dále zlepšit. V roce 2014 dosáhne banka ROE [ 0] % (20). Plán prokazuje, že podle pesimistického scénáře bude poměr kapitálové přiměřenosti u banky Citadele i u celé konsolidované skupiny značně nad minimálními kapitálovými požadavky stanovenými v právních předpisech. Tabulka 4 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010-2014 v případě pesimistického scénáře.
Tabulka 4
Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě pesimistického scénáře pro roky 2010-2014
Srpen-prosinec 2010
2011
2012
2013
2014
Analýza nákladů
Provozní výdaje/celkové příjmy
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Ziskovost
Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL
[ztráta]
[ztráta]
[ztráta]
[zisk]
[zisk]
ROE
-
[…] %
[ 0] %
Rozvaha
Úvěry/vklady zákazníků
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
Poměr kapitálové přiměřenosti
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Podle výsledků zátěžového testu, který u banky Citadele (viz tabulka 5) provedla Lotyšská centrální banka, nebude do konce roku 2015 k splnění minimálních kapitálových požadavků zapotřebí dodatečný kapitál a poměr kapitálové přiměřenosti dosáhne [ 8 %].
Tabulka 5
Výsledky zátěžového testu u banky Citadele
Nová banka
Základní scénář
Potřebné dodatečné opravné položky, v milionech LVL
Potřebný dodatečný kapitál, v milionech LVL
Poměr kapitálové přiměřenosti, v %
2010
(…)
(…)
(…)
2011
(…)
(…)
(…)
2012
(…)
(…)
(…)
2013
(…)
(…)
(…)
2014
(…)
(…)
(…)
(46)
Po rozdělení bude banka Parex (včetně svých dceřiných společností) v […]. Banka odprodá a zlikviduje veškerá svá aktiva v období 2010-2017. Hlavním úkolem banky Parex bude získat zpět maximální částku z aktiv, jež jí byla přidělena po dobu její existence, která za účelem odhadů činí osm let. Banka Parex zamezí tudíž nutnosti nuceného prodeje portfolia nebo realizace zajištění pod časovým tlakem. Banka Parex se soustředí na vyřešení nesplácených úvěrů společně s nemovitostmi, které již byly převzaty do vlastnictví. Hlavní činností banky Parex bude proto provedení postupů zpětného získání aktiv a poté správa a odprodej těchto aktiv pokud možno co nejdříve a za přiměřených podmínek.
(47)
Po rozdělení se nebude banka Parex ani její dceřiné společnosti podílet na nových ekonomických činnostech, nebudou-li tyto nezbytné pro plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa převedených aktiv a jejich prodej. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů. Za účelem správy (prodeje) však může určitá aktiva vyčlenit do zvláštních dceřiných společností.
(48)
Pokud jde o financování leasingových společností v SNS, banka Parex se pokusí tyto podniky prodat. Jak bylo uvedeno výše, nebudou poskytovány žádné nové úvěry, včetně leasingu, a nebudou-li nalezeni kupci, mají být stávající leasingová portfolia podle očekávání zcela zlikvidována do […]. Významnou část leasingových portfolií tvoří […].
(49)
Podle očekávání mají tato opatření společně vést k zvýšení likvidity banky Parex, načež banka začne vracet státní vklady. Podle finančních výhledů však stát nezíská zpět kapitál investovaný do banky.
(50)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka Parex bude dodržovat kapitálové požadavky pouze do […].
(51)
Banka Parex zažila trvalé masivní vybírání vkladů. V důsledku toho je základna vkladů v současnosti podstatně nižší než před krizí. Kvůli nedostatku finančních prostředků jsou významně omezeny rovněž úvěrové činnosti. Lotyšské orgány se zavázaly, že omezí úvěrové činnosti banky Citadele a její činnost v oblasti přijímání vkladů v příslušných zeměpisných segmentech (viz oddíl 2.5). Omezené úvěrové činnosti a činnost v oblasti přijímání vkladů neumožní vyšší růst než [od 9 do 13] % ročně oproti již nyní omezené přítomnosti na trhu.
(52)
Plán restrukturalizace předpokládá omezení obchodních činností banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí. Tohoto omezení bude částečně dosaženo odprodejem určitých aktiv (splácené úvěry v SNS a činnost v oblasti správy majetku, bude-li prodána odděleně od banky Citadele). Lotyšsko se mimoto zavázalo, že banku Citadele do 31. prosince 2014 zprivatizuje.
(53)
V důsledku znárodnění byli bývalí většinoví akcionáři banky Parex zrušeni (viz (13). bod odůvodnění). Kvůli následné rekapitalizaci banky Parex ze strany státu a EBRD došlo k oslabení postavení menšinových akcionářů (z předchozích 15,2 % na 3,7 % ke dni 7. července 2010).
2.4 OPATŘENÍ PODPORY NA RESTRUKTURALIZACI
(54)
V konečném plánu restrukturalizace je uvedeno, že stávající podpora na záchranu bude prodloužena na celé období restrukturalizace a rozdělena mezi nově založenou banku, banku Citadele, a banku Parex. Kromě již poskytnuté podpory se plánuje určitá další státní podpora.
(55)
Plánovaná podpora likvidity ve formě státních vkladů do banky Citadele i do banky Parex nepřesáhne částku ve výši 1,5 miliardy LVL, která byla schválena jako maximální podpora na záchranu ve formě podpory likvidity poskytnuté bance Parex před rozdělením (21). Podle základního scénáře a pesimistického scénáře by státní vklady do banky Citadele měly být splaceny do roku 2012. Podle optimistického scénáře by měly být státní vklady splaceny v plné výši do roku 2011. Podle základního a pesimistického scénáře nebudou státní vklady do banky Parex na konci období restrukturalizace splaceny. Nesplacené částky jsou v rozmezí od [0-100] milionů LVL (základní scénář) do [100-200] milionů LVL (pesimistický scénář). V případě prodeje příjemců podpory nebo jejich aktiv může ke splacení dojít dříve. Nesplacené zůstatky v případě jednotlivých scénářů jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Státní opatření na podporu likvidity (nesplacené zůstatky na konci roku)
Banka Citadele
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Základní scénář
131
143
36
0
-
-
Optimistický scénář
131
143
-
-
-
-
Pesimistický scénář
131
143
36
0
-
-
Banka Parex
v milionech LVL
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Optimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Pesimistický scénář
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
Protiplnění za likviditu bylo ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. října 2008 pro státní záruky za bankovní dluhy. Podle plánu restrukturalizace bude cena pro banku Citadele i pro banku Parex stanovena jako náklady na státní financování (22) s připočtením přirážky ve výši 50 základních bodů. Pro banku Citadele bude mimoto zaveden motivační poplatek - od dubna 2011 se bude poplatek každé čtvrtletí zvyšovat až o 15 základních bodů jako pobídka pro banku, aby zajistila své refinancování na trzích.
(57)
Odhadované náklady na státní podporu likvidity v porovnání s náklady na vklady zákazníků v bance Citadele jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Náklady na státní vklady v bance Citadele v porovnání s náklady na vklady zákazníků
V %
2010
2011
2012
2013
Náklady na podporu likvidity
9,6
5,4
6,5
7,9
Náklady na vklady zákazníků
(…)
(…)
(…)
(…)
(58)
Po rozdělení zůstanou stávající záruky pro poskytovatele syndikovaných úvěrů banky Parex, které byly schváleny v prvním a druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu, spolu se syndikovanými úvěry v bance Parex. Plán restrukturalizace předpokládá, že budou ukončeny do 31. prosince 2011, aniž by se od vlády požadovalo proplacení záruky.
(59)
V březnu 2010 podepsala banka Parex s Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) dohodu o poskytnutí úvěrové linky až do výše 100 milionů EUR, jež má být použita k poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům. Úvěrová linka má být převedena na banku Citadele. EIB za toto financování požaduje státní záruku po dobu, kdy banka Citadele nedosahuje stupně investice.
(60)
Banka Citadele může s ohledem na nesplacené eurobondy s lhůtou splatnosti v květnu 2011 rovněž potřebovat další státní záruky nebo likviditu až do výše 88 milionů LVL (126 milionů EUR).
(61)
Stanovení ceny za státní záruky je stejné, jak bylo schváleno v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu (23). Pokud jde o stanovení ceny případných dalších státních záruk obsažených v plánu restrukturalizace, tato cena bude vztažena k stávající státní záruce (1,048 %) s připočtením zvyšující se přirážky ve výši 12,5 základního bodu, která bude zavedena a která se na konci každého čtvrtletí zvýší o 12,5 základního bodu.
(62)
Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní kapitál (kapitál „třídy 1“), který již byl vložen do banky Parex, zůstane během období záchrany v bance Parex.
(63)
Podle plánu restrukturalizace se od státu nebude požadovat žádný další kapitál kromě:
a.
kapitalizace ve výši 103 milionů LVL formou přeměny státních vkladů na vlastní kapitál v bance Citadele v době rozdělení. Protiplnění za tento kapitál by mělo být dosaženo prodejem banky Citadele, který se Lotyšsko zavázalo provést do konce roku 2014;
b.
a kapitalizace formou přeměny některých státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex v letech 2010-2013 až do maximální výše 210,7 milionu LVL podle základního scénáře a 218,7 milionu LVL podle pesimistického scénáře. Banka Parex má podle předpokladů platit ze státních vkladů, které byly po rozdělení kapitalizovány, úrok ve výši […] % ročně, a to až do 31. prosince 2013. Od roku 2014 budou kapitalizované státní vklady účtovány ve výkazu zisků a ztrát se sazbou ve výši […] %.
(64)
Příslušné částky kapitálu „třídy 1“, které má stát poskytnout bance Parex podle jednotlivých scénářů, jsou uvedeny v tabulkách 8 a 9.
Tabulka 8
Odhadovaná kapitalizace státních vkladů v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Tabulka 9
Odložené/kapitalizované úroky ministerstva financí v bance Parex
v milionech LVL
31.7.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Základní scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Optimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Pesimistický scénář
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Lotyšsko se zavázalo, že maximální celková částka kapitálu, která bude poskytnuta bance Parex, nesmí překročit 218,7 milionu LVL a že od konce […] neposkytne bance Parex přímo či nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě.
(66)
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex je uvedeno v tabulce 10.
Tabulka 10
Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Pesimistický scénář
Splacení jistiny státního vkladu
(…)
(…)
Splacení úroků ze státního vkladu
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(67)
Podpora na záchranu ve formě podřízeného úvěru (kapitál „třídy 2“) bude převedena na banku Citadele. Protiplnění bylo ve druhém a třetím rozhodnutí o podpoře na záchranu (24) stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. listopadu 2008 pro stanovení ceny rekapitalizačních nástrojů. Od prosince 2009 činila pevná úroková sazba u podřízeného úvěru […] %, od února 2010 se zvýšila na […] %.
(68)
Při rozdělení nebo posléze stát neposkytl ani neposkytne bance Parex žádný kapitál „třídy 2“.
(69)
Jak je popsáno v (27).-(32). bodě odůvodnění, určitá aktiva budou převedena z banky Parex do banky Citadele, která bude pokračovat v některých činnostech banky Parex, zatímco nesouvisející a nevýkonná aktiva zůstanou v bance Parex. Pokud jde o hodnotu aktiv, která zůstanou v bance Parex, konzervativní ocenění podle pesimistického scénáře dospělo ke ztrátám státu ve výši [200-400] milionů LVL a podle základního scénáře ve výši [50-300] milionů LVL. Ztráty budou podle pesimistického scénáře odpovídat přibližně [20-50] % účetní hodnoty aktiv (814 milionů LVL) a v případě základního scénáře přibližně […] %. Pokud by se vzaly v úvahu údaje o rezervách, bylo by snížení nominální hodnoty aktiv ještě větší.
(70)
Příslušné odhady nesplacených závazků a ztraceného státního kapitálu po likvidaci aktiv v bance Parex jsou uvedeny v tabulce 11.
Tabulka 11
Nesplacené závazky a ztracený státní kapitál po likvidaci aktiv v bance Parex
v milionech LVL
Základní scénář
Nesplacený státní vklad
[0-100]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[50-300]
Pesimistický scénář
Nesplacený státní vklad
[100-200]
Rekapitalizace ze strany státu
(…)
Celkem
[200-400]
2.5 ZÁVAZKY LOTYŠSKA
(71)
Aby mohla Komise považovat podporu na restrukturalizaci pro banku Citadele a banku Parex za slučitelnou s vnitřním trhem, předložilo Lotyšsko dne 3. září 2010„závazky pro Evropskou komisi“, dokument, který podepsalo Lotyšsko, banka Citadele a banka Parex a který obsahuje závazky, jež mají zajistit úplné provedení plánu restrukturalizace a omezení narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci (dále jen „závazky“). Níže jsou popsány hlavní závazky.
2.5.1 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY CITADELE
(72)
Závazek týkající se odprodeje úvěrů v SNS. Banka Citadele odprodá úvěry v SNS nebo zařídí jejich odprodej do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne banka Citadele kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje úvěrů v SNS nejpozději do […]. Pokud banka Citadele neuzavře tuto smlouvu do stanoveného dne, udělí správci převodu výhradní pověření k prodeji úvěrů v SNS do […].
(73)
Závazek týkající se odprodeje činnosti v oblasti správy majetku. Činnost v oblasti správy majetku bude jako fungující podnik odprodána do […], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za tímto účelem musí nejpozději do […]:
a)
Lotyšsko nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje 100 % jeho podílů v bance Citadele, včetně činnosti v oblasti správy majetku, nebo
b)
banka Citadele nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele.
Nebude-li činnost v oblasti správy majetku odprodána (a to spolu s bankou Citadele, či zvlášť) do […], udělí banka Citadele správci převodu výhradní pověření k prodeji činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele do […].
(74)
Zachování životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku zachovává banka Citadele hospodářskou životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost činnosti v oblasti správy majetku v souladu s osvědčenými obchodními postupy a pokud možno omezí co nejvíce riziko snížení schopnosti soutěžit.
(75)
Povinnost týkající se oddělení majetku. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku vede banka Citadele činnost v oblasti správy majetku odděleně od činností, které si ponechává, a zajistí, aby se klíčoví zaměstnanci v oblasti správy majetku nepodíleli na jakékoli jiné ponechané činnosti a naopak. Banka Citadele jmenuje správce odděleného majetku, který odpovídá za kontrolu řízení činnosti v oblasti správy majetku pod dohledem kontrolního správce. Správce odděleného majetku řídí činnost v oblasti správy majetku nezávisle a v jejím nejlepším zájmu, aby byla zajištěna trvající hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost a nezávislost na činnostech, které si banka Citadele ponechává.
(76)
Závazek týkající se prodeje banky Citadele. Lotyšsko odprodá banku Citadele nebo zařídí její odprodej do 31. prosince 2015, a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne Lotyšsko kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje banky Citadele nejpozději do 31. prosince 2014. Za účelem provedení tohoto závazku musí Lotyšsko prodat veškeré akcie, které v bance Citadele drží přímo či nepřímo (včetně prostřednictvím veřejných podniků). Pokud Lotyšsko neuzavře tuto smlouvu do 31. prosince 2014, udělí Lotyšsko správci převodu výhradní pověření k prodeji banky Citadele do 31. prosince 2015.
(77)
Omezení týkající se nových úvěrů a vkladů v pobaltských zemích. Banka Citadele a její přidružené podniky omezí v Lotyšsku, Litvě a Estonsku:
a)
hrubé nové úvěry, pokud jde o objem a podíly na úvěrovém trhu, s ohledem na celkové úvěrové portfolio banky Citadele a AB „Citadele“ banka (25) a
b)
zůstatky vkladů z hlediska objemu i podílu na trhu
na maximální povolené částky uvedené v tabulkách 12-17.
Lotyšský trh
Tabulka 12
Limity úvěrů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry v hlavních segmentech (v milionech LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Podíl úvěrů v hlavních segmentech na trhu (bez úvěrů v SNS), pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Lotyšsku (v %)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Hrubé nové úvěry v segmentu správy soukromého kapitálu (26) (v milionech LVL)
[0-4]
[9-13]
[9,5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Tabulka 13
Limity zůstatků vkladů v Lotyšsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Zůstatek vkladů v hlavních segmentech (bez vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu) (v milionech LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Podíl vkladů v hlavních segmentech na trhu (v %)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Zůstatek vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (v milionech LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Podíly vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu na trhu (v %)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Litevský trh
Tabulka 14
Limity úvěrů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[19-27]
[36,5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia k celkovým úvěrům v Litvě (v %)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Tabulka 15
Limity celkových zůstatků vkladů v Litvě
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Podíl na trhu (v %)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Estonský trh
Tabulka 16
Limity úvěrů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Estonsku (v %)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Tabulka 17
Limity celkových zůstatků vkladů v Estonsku
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Podíl na trhu (v %)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Limity vkladů u německé a švédské pobočky. Banka Citadele omezí zůstatky vkladů v německé a švédské pobočce z hlediska objemu i příslušných podílů na trhu na maximální povolené částky, které jsou uvedeny v tabulkách 18 a 19.
Tabulka 18
Limity celkových zůstatků vkladů v německé pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Tabulka 19
Limity celkových zůstatků vkladů ve švédské pobočce
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Podíl na trhu (v %)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Nezvyšování počtu poboček: Banka Citadele nezvýší celkový počet poboček. To však bance Citadele nebrání v přemístění některých jejích poboček.
(80)
Závazky uvedené v (77).-(79). bodě odůvodnění platí do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele, přinejmenším však do […]. Bude-li činnost v oblasti správy majetku prodána odděleně od zbytku banky Citadele, po dokončení samostatného prodeje činnosti v oblasti správy majetku přestanou limity týkající se úvěrů a vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (součást činnosti v oblasti správy majetku) uvedené v (77). bodě odůvodnění platit.
(81)
Protiplnění za opatření na záchranu aktiv: Banka Citadele poskytne Lotyšsku protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát Lotyšska podle pesimistického scénáře, což je součet opatření na podporu likvidity provedených Lotyšskem, která nebudou pravděpodobně na konci realizace aktiv splacena ([100-200] milionů LVL), a odhadovaného celkového kapitálu, který bude bance Parex poskytnut ode dne převodu ([…] milionů LVL). Protiplnění má podobu nákladů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého příjmu. Toto protiplnění by mělo být uhrazeno každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele na samostatném základě nižší než 12 % a poměr kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny není nižší než 8 %, pokud příslušná částka nevede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí až do dokončení prodeje banky Citadele.
(82)
Zákaz nabývat podniky. Až do úplného splacení podpory na restrukturalizaci ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele se banka Citadele zdrží nabývání finančních i nefinančních institucí.
(83)
Žádné nové úvěry v SNS. Až do dokončení prodeje úvěrů v SNS neposkytne banka Citadele žádné nové úvěry zákazníkům ze zemí SNS ani zákazníkům, jejichž koneční příjemci pocházejí ze zemí SNS. Banka Citadele a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu. Banka Citadele ukončí poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování či zvýšení pravděpodobnosti, že bance Citadele nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 2 % úvěrového portfolia v předchozím roce.
2.5.2 ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY PAREX
(84)
Žádné nové činnosti. Banka Parex a její přidružené podniky se nepodílejí na žádných nových činnostech, které nejsou nezbytné k plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa aktiv a posléze jejich prodej.
(85)
Banka Parex a její přidružené podniky ukončí:
a)
poskytování nových úvěrů korporátním nebo soukromým zákazníkům, včetně leasingových úvěrů. Banka Parex a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu nebo pokud neexistují žádné nové finanční prostředky a úvěr je poskytnut na restrukturalizaci dluhu souvisejícího s aktivy pro restrukturalizaci. Banka Parex bude moci poskytovat svým přidruženým podnikům nové úvěry za účelem správy zajištění, která byla převzata do vlastnictví;
b)
poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování nebo zvýšení pravděpodobnosti, že bance Parex nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry, a je-li další zálohová platba nutná k financování oprav a úprav, které jsou nezbytné k zajištění strukturální celistvosti zajištěného majetku. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 5 % úvěrového portfolia v předchozím roce;
c)
přijímání nových vkladů od veřejnosti.
(86)
Banka Parex a její přidružené podniky do […] postupně ukončí nebo odprodají veškeré leasingové činnosti.
(87)
Maximální celková částka kapitálu, který Lotyšsko poskytne v jakékoli formě přímo či nepřímo bance Parex, nepřesáhne 218,7 milionu LVL. Lotyšsko neposkytne bance Parex přímo ani nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě od […].
2.5.3 OSTATNÍ ZÁVAZKY
(88)
Zákaz vyplácení dividend a kupónů. Banka Citadele, banka Parex a jejich přidružené podniky nevyplatí investorům žádné dividendy ani kupóny ze stávajících kapitálových nástrojů (včetně prioritních akcií, akcií se zvláštním právem hlasování a nástrojů vyšší a nižší třídy 2) ani neuplatní případná práva na koupi ve vztahu k těmto nástrojům, neexistuje-li právní povinnost tak učinit. Tento závazek se však nevztahuje na kapitál, který Lotyšsko drží přímo či nepřímo, a kapitál, který banka Citadele a banka Parex drží ve svých přidružených podnicích.
(89)
Zákaz uvádět státní podporu v reklamách. Banka Citadele a banka Parex nepoužívají poskytnutí státní podpory, státní vlastnictví ani případné konkurenční výhody vyplývající z podpory nebo vlastnictví k reklamním účelům.
(90)
Závazky uvedené v (88).-(89). bodě odůvodnění se vztahují na banku Citadele až do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele.
(91)
Oddělení banky Citadele a banky Parex: Banka Citadele a banka Parex budou z provozního hlediska zcela odděleny nejpozději do 1. srpna 2011, s výjimkou určitých činností v oblasti IT a řízení a správy úvěrů v SNS. Za posledně uvedenou službu bude poskytnuto protiplnění ve výši tržního poplatku.
(92)
Správci. Je jmenován kontrolní správce, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(93)
Pokud Lotyšsko nebo případně banka Citadele nebudou mít jeden měsíc před uplynutím lhůt uvedených v (72)., (73). a (76). bodě odůvodnění uzavřenu závaznou smlouvu o prodeji a koupi, je jmenován správce převodu, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.
(94)
Správci působí nezávisle na bance Citadele, bance Parex a Lotyšsku, mají potřebné kvalifikace k výkonu svého pověření a nejsou ani nebudou v situaci střetu zájmů.
(95)
Komise může podle svého uvážení navrhované správce jmenovat či odmítnout a navrhované pověření schválit s výhradou případných změn, které považuje za nezbytné, aby mohli správci plnit své povinnosti.
(96)
Správce (správci) se ujmou stanovených povinností k zajištění dodržování závazků. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost správce, Lotyšska, banky Citadele nebo banky Parex vydat správci příkazy nebo pokyny v zájmu zajištění dodržování podmínek a povinností uvedených v tomto rozhodnutí a v závazcích.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(97)
Komise v tomto případě zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na původní plán restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, jelikož měla mimo jiné pochybnosti, zda je původní plán restrukturalizace přiměřený k zajištění obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky bez další státní podpory.
(98)
Konkrétně nebylo jasné, jak a kdy začne banka Parex opět plnit příslušné požadavky stanovené v právních předpisech. Původní plán se přiměřeně nezabýval ani rizikovými faktory (včetně expozice vůči dlužníkům mimo OECD), jež byly zjištěny ve zprávě o hloubkové kontrole, která byla předložena spolu s plánem restrukturalizace. Mimoto se zdálo, že původní plán vychází z poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Komise měla pochybnosti, jak bude banka schopna zvládnout zrušení omezení týkajících se výběru vkladů. Bez ohledu na omezení likvidity se zdálo, že původní plán vychází z obchodní strategie založené na rozšíření všech úvěrových segmentů a nezajišťuje ukončení nebo významné omezení rizikovějších činností, jako je poskytování úvěrů jednotlivým zákazníkům v zemích SNS s vysokým čistým jměním. Pokud jde o tehdy předpokládané zvýšení objemů vkladů a rozšíření činnosti v oblasti získávání vkladů, existovaly pochybnosti, zda je plán reálný a efektivní z hlediska nákladů. Lotyšské orgány mimoto v této fázi neposkytly výsledky zátěžového testu. V rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise lotyšské orgány vyzvala, aby celkovou navrhovanou obchodní strategii pro banku Parex přehodnotily.
(99)
Plán předpokládal strategii založenou na rozšíření činnosti, která (jak se zdálo) vycházela především z agresivní cenové a marketingové politiky s cílem získat zpět ztracené podíly na trhu pomocí konkurenční výhody, kterou banka získala v důsledku státní podpory. Tato strategie však neobsahovala přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(100)
Pokud jde o otázku sdílení nákladů/vlastního příspěvku, původní plán neposkytoval jednoznačné informace o celé částce požadované státní podpory a o vlastním příspěvku banky Parex. Komise měla pochybnosti, zda byl původní plán zaměřen tak, aby byla podpora omezena na minimum. Podle všech scénářů zůstala banka i po skončení období restrukturalizace závislá na likvidních facilitách státu nebo státních zárukách. V této souvislosti musela Komise rovněž prověřit, do jaké míry by bylo možno potřeby banky Parex v oblasti financování snížit větším zaměřením se na hlavní činnosti a celkovým dalším zmenšením velikosti banky.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(101)
Ve stanovených lhůtách nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.
5. PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA
(102)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložily lotyšské orgány revidovaný plán restrukturalizace ze dne 4. září 2009, v němž se snažily odstranit řadu pochybností, které Komise uvedla, a to změnou strategie restrukturalizace banky Parex. Obsah plánu je popsán v oddíle 3.2. Po konečném rozhodnutí o rozdělení banky Parex byl však tento plán nahrazen konečným plánem restrukturalizace, jenž byl předložen dne 7. července 2010.
6. OSTATNÍ PŘIPOMÍNKY
(103)
Po uplynutí stanovené lhůty obdržela Komise dopisy od bývalých většinových akcionářů banky Parex ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010. Hlavní otázka, která byla nadnesena v dopisech ze dne 15. června a 13. července 2010, se týkala volby mezi scénářem restrukturalizace banky, který zahrnuje vyčlenění „dobrých“ aktiv a vyčlenění „špatných“ aktiv. Dopisy ze dne 22. června a 1. července se týkaly důsledků, jež mohou mít zvolená strategie pro banku Parex a probíhající legislativní iniciativy s ohledem na lotyšský právní systém.
(104)
Komise podotýká, že bylo-li to vhodné, vzala při posuzování konečného plánu restrukturalizace v úvahu záležitosti uvedené v těchto dopisech, pokud byly relevantní a daná záležitost spadala do její pravomoci.
7. POSOUZENÍ
7.1 Existence podpory
(105)
Komise musí posoudit, zda dotyčná opatření představují státní podporu. V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(106)
Komise podotýká, že pokud jde o záchranná opatření ve formě záruky, podpory likvidity a rekapitalizace, která byla provedena ve prospěch banky Parex a která jsou po rozdělení banky Parex zachována během fáze restrukturalizace, v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu (27) již zjistila, že tato opatření představují státní podporu. Komise nemá důvod měnit své předchozí hodnocení v tomto ohledu. Jelikož tato opatření zvýhodňují významnou část ekonomické činnosti, kterou předtím vykonávala banka Parex a v níž nyní pokračuje banka Citadele, představují státní podporu rovněž pro banku Citadele.
(107)
Co se týká opatření podpory popsaných v (63). a (69). bodě odůvodnění, Lotyšsko je provádí za účelem restrukturalizace banky Parex, která se podílela a částečně se i nadále podílí na přeshraničních a mezinárodních činnostech. Rovněž banka Citadele, která přebírá ekonomické činnosti banky Parex, působí a bude působit na trzích, které jsou otevřené mezinárodní hospodářské soutěži. Jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků proto ovlivní hospodářskou soutěž v bankovním sektoru a má dopad na obchod uvnitř Unie. Dotyčná opatření jsou mimoto selektivní, jelikož přinášejí prospěch výhradně bance Citadele a bance Parex, a jsou financována ze státních prostředků. V současné finanční krizi a s ohledem na finanční potíže banky Parex by žádný investor v tržním hospodářství neprovedl tato opatření za srovnatelných podmínek.
(108)
Pokud jde o opatření týkající se kapitalizace, usuzuje se, že investor v tržním hospodářství očekává návratnost, která je úměrná vnímanému riziku posuzované investice. To platí zejména pro banku Citadele, která není v současnosti ohodnocena a vznikla v rámci restrukturalizace z banky v potížích.
(109)
Usuzuje se, že převod aktiv z banky Parex na banku Citadele provedený na základě scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv (viz (69). bod odůvodnění) je opatřením na záchranu aktiv, jelikož nově založená banka (banka Citadele) je zbavena zátěže v podobě možných ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv, která jsou ponechána v bance Parex. Tato záchrana bance Citadele umožní zamezit následnému vyčerpání kapitálu. Dotyčné opatření proto poskytuje bance Citadele výhodu.
(110)
Opatření na záchranu aktiv je financováno ze státních prostředků, jelikož podle konečného plánu restrukturalizace poskytne Lotyšsko bance Parex do […] kapitál až do výše 218,7 milionu LVL, jenž spolu s nevyplacenými vklady ve výši [100-200] milionů LVL nebude na konci předpokládaného […] období případně splacen (viz tabulka 11).
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že další rekapitalizace v době rozdělení ve formě vkladu kapitálu do banky Citadele ve výši 103 milionů LVL a přeměna státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex při rozdělení a posléze (viz (63). bod odůvodnění) a opatření na záchranu aktiv (viz (69). bod odůvodnění) rovněž představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.2 SLUČITELNOST PODPORY
7.2.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(112)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že vzhledem k systémovému významu banky Parex lze v tomto případě použít čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a že by oznámená opatření podpory měla být posouzena na tomto základě.
(113)
Na základě tří sdělení (28) přijatých v souvislosti se stávající finanční krizí, která byla platná v době přijetí rozhodnutí, byla v rozhodnutí o zahájení řízení tato věc předběžně posouzena v souladu se zásadami uvedenými v pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (29), přičemž se přihlíželo k zvláštním charakteristikám krize na finančních trzích.
(114)
Ačkoliv se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo na pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Komise v 49. bodě sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) (30) objasnila, že veškeré podpory týkající se finančních institucí oznámené Komisi před 31. prosincem 2010 budou místo pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích posouzeny jako podpora na restrukturalizaci bank podle sdělení o restrukturalizaci.
(115)
Pokud jde o opatření na záchranu aktiv, toto opatření by mělo být posouzeno na základě sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (31) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“).
(116)
V rámci prvního rozhodnutí o podpoře na záchranu (jak bylo později potvrzeno mimo jiné v rozhodnutí o zahájení řízení) již bylo zjištěno, že banka Parex je institucí v obtížích, a je tudíž nutná důkladná restrukturalizace banky.
7.2.2 SOULAD OPATŘENÍ SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(117)
Jak již bylo uvedeno v (109)., (108). a, bodě odůvodnění, transakci týkající se převodu aktiv z banky Parex do banky Citadele lze pokládat za opatření na záchranu aktiv. Stát převezme značnou část ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv.
(118)
Zvláštní podmínky vztahující se na opatření na záchranu aktiv jsou stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech. Podle oddílu 5.2 uvedeného sdělení by opatření na záchranu aktiv mělo zajistit úplnou transparentnost ex-ante a sdílení nákladů, následované řádným oceněním způsobilých aktiv, a přiměřené protiplnění poskytnuté státu, aby opatření na záchranu aktiv zajistilo odpovědnost akcionářů a nenarušovalo nepřiměřeně hospodářskou soutěž.
(119)
Pokud se tento případ odchyluje od podobných transakcí (32), činí tak pozitivním způsobem, jelikož Lotyšsko nepokryje všechny ztráty plynoucí ze znehodnoceného portfolia. Pokrytí ztrát je místo toho zajištěno pouze do určité maximální částky a v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby banka Parex splňovala kapitálové požadavky do […]. Podle scénářů týkajících se rozdělení aktiv, kdy je zvolena metoda vyčlenění „dobrých“ aktiv jako v daném případě, nesou zátěž v podobě ztrát z nesouvisejících a nevýkonných aktiv částečně rovněž bývalí většinoví akcionáři a původní menšinoví akcionáři. Tato metoda je z hlediska státní podpory hodnocena kladně, jelikož do jisté míry omezuje nutnost plnohodnotného ocenění rozsahu znehodnocení aktiv.
(120)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno posoudit přiměřenost převodní ceny a protiplnění. V daném případě je zřejmé, že účetní hodnota aktiv, která zůstanou v bance Parex, je vyšší než jejich tržní hodnota, a představuje proto státní podporu pro banku Citadele, jak již bylo uvedeno v (109).-(111). bodě odůvodnění.
(121)
Podle bodů 23 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech by převodní cena u opatření spočívajících v nákupu aktiv měla vycházet z jejich dlouhodobé ekonomické hodnoty. Podle scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv by proto „dobrá banka“ měla v zásadě pokrýt rozdíl mezi převodní hodnotou a reálnou ekonomickou hodnotou. Není-li to možné, aby se předešlo technické platební neschopnosti, je nutno tento rozdíl získat zpět, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání.
(122)
V daném případě (a jak již bylo objasněno v (69). bodě odůvodnění) by konzervativní přístup založený na pesimistickém scénáři znamenal pro stát ztráty ve výši [od 100 do 400] milionů LVL; v případě základního scénáře by ztráty státu činily […] milionů LVL. Vzhledem ke skutečnosti, že většina úvěrů je zajištěna, nejeví se tato ocenění dlouhodobé ekonomické hodnoty aktiv ve finančních výhledech jako příliš optimistická. Pokud by banka Citadele byla s to plně pokrýt tyto ztráty, odpovídalo by opatření převodu aktiv s reálnou ekonomickou hodnotou.
(123)
Podle oddílu 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech se Komise domnívá, že by banka Citadele měla za záchranu kapitálu, jíž bylo dosaženo opatřeními na záchranu znehodnocených aktiv, poskytnout odpovídající protiplnění.
(124)
Cíl požadavku na protiplnění (případně včetně zpětného získání) je dvojí: zajistit sdílení nákladů a rovné podmínky (tj. omezit na minimum narušení hospodářské soutěže).
(125)
Na základě odhadovaného dopadu záchrany aktiv a předpokládaného čistého příjmu (viz tabulky 3 a 4) zastává Komise názor, že banka Citadele nebude schopna v době, kdy bude obnovovat svou životaschopnost, poskytnout za záchranu aktiv požadované protiplnění (včetně zpětného získání). Předpokládaný čistý příjem by však měl umožnit, aby byla po návratu k ziskovosti a dosažení přiměřené kapitálové základny vyplacena přinejmenším část protiplnění.
(126)
Komise proto vítá závazek, který poskytlo Lotyšsko a podle něhož banka Citadele poskytne státu protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát podle pesimistického scénáře, což je částka státních vkladů, o něž stát přijde na konci likvidace aktiv ([od 100 do 200] milionů LVL), a státních rekapitalizačních opatření ([…] milionů LVL). Poskytnutí protiplnění bude mít podobu výdajů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého hospodářského výsledku, a protiplnění by mělo být poskytnuto za každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele nižší než 12 %, a to do výše, která nepovede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí do dokončení prodeje banky Citadele (viz (81). bod odůvodnění). Komise se celkově domnívá, že tento mechanismus zajišťuje pokud možno příspěvek banky Citadele k nákladům vyplývajícím z […].
(127)
Jelikož protiplnění a zpětné získání nedosahují úrovně, která je stanovena ve sdělení o znehodnocených aktivech, je podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zapotřebí rozsáhlá restrukturalizace. Tato restrukturalizace musí zahrnovat zejména významné omezení velikosti banky v problémech jako kompenzaci za skutečnost, že banka Citadele nenese ztráty v plné výši a neposkytuje přiměřené protiplnění v plné výši.
(128)
Aby bylo možno vyvodit závěr, zda je restrukturalizace dostatečná, je nutno ji posoudit na základě cílů protiplnění a zpětného získání, tj. sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže. Je nutno zejména zjistit, zda bylo dostatečného sdílení nákladů dosaženo jinými prostředky a zda je narušení hospodářské soutěže omezeno, a to ověřením tržního postavení a velikosti banky Citadele. Toto posouzení musí vzít v úvahu ostatní opatření podpory provedená ve prospěch banky Parex a banky Citadele a je zohledněno v části tohoto rozhodnutí, která analyzuje soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci (viz (144). bod odůvodnění a další body).
(129)
Po rozdělení bude banka Parex samostatná a z organizačního hlediska nezávislá na bance Citadele, jak požaduje oddíl 5.6 sdělení o znehodnocených aktivech.
(130)
Komise se závěrem domnívá, že daný případ je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
7.2.3. SLUČITELNOST PODLE SDĚLENÍ O RESTRUKTURALIZACI
(131)
Ve sdělení o restrukturalizaci jsou stanovena pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v současné krizi. Aby byla restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí:
i)
vést k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky;
ii)
zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce podpory (sdílení nákladů);
iii)
obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(132)
V oddíle 2 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit ucelený, komplexní a podrobný plán restrukturalizace. Mělo by z něj být patrné, jak banka co nejdříve obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Plán restrukturalizace by měl uvádět příčiny obtíží banky a vlastní slabé stránky banky a nastínit, jak navrhovaná restrukturalizační opatření problémy banky napraví.
(133)
V souladu s požadavky uvedenými v bodě 11 sdělení o restrukturalizaci je konečný plán restrukturalizace, který předložilo Lotyšsko, ucelený, komplexní a podrobný. Poskytuje podrobné informace o obchodním modelu, základní předpoklady a výsledné finanční výhledy. V souladu s bodem 10 uvedeného sdělení plán rovněž uvádí příčiny obtíží, s nimiž se potýkala banka Parex, zejména volbu nepřiměřené obchodní strategie ze strany vedení a některá vysoce riziková rozhodnutí (viz oddíl 2.1 a (38).-(42). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Restrukturalizační činnosti uvedené v konečném plánu se náležitě zabývají nedostatky banky. V konečném plánu restrukturalizace jsou takto rozptýleny obavy ohledně původně oznámeného plánu restrukturalizace, jež byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(134)
Pokud jde o zaměření obchodního modelu, jednu z hlavních obav uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení, banka Citadele se podle konečného plánu restrukturalizace opět zaměří na tradiční bankovní obchodní činnosti v Pobaltí. Banka Citadele se bude v souladu s tím soustředit na hlavní činnosti, přičemž se stáhne z oblastí, které zhoršily její finanční potíže. Kladně se hodnotí zejména skutečnost, že v bance Parex budou ponechány všechny leasingové úvěry v SNS (včetně dceřiných společností) a nesplácené úvěry v SNS. Pokud jde o splácené úvěry v SNS, ty jsou sice převedeny do banky Citadele, Lotyšsko se však zavázalo, že budou odprodány a v žádném případě nebudou poskytovány nové úvěry (viz (72). a (83). bod odůvodnění). Činnost v oblasti správy majetku bude do […] odprodána buď odděleně od zbytku banky Citadele, nebo bude prodána s bankou Citadele, bude-li ke stanovenému dni nalezen investor pro celou banku (viz (73). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(135)
Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, nově založená banka Citadele bude mnohem menší, než byla banka Parex v období před krizí. Tato menší velikost je zapříčiněna zejména rozdělením a odprodeji, které budou provedeny. Agresivní rozšíření činnosti na úvěrových trzích a trzích vkladů, které se předpokládalo v původním plánu restrukturalizace, bylo v konečném plánu restrukturalizace konzervativně revidováno směrem dolů a bude omezeno, jak se Lotyšsko zavázalo (viz (77). a (78). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).
(136)
Kladně se hodnotí změny stylu řízení (významní akcionáři a členové rad již byli nahrazeni), správa a řízení banky Citadele a posílené řízení rizik a kontroly v rámci banky. Banka Parex již snížila správní náklady o 39 %. Předpokládaný poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele se v roce 2014 sníží na [35 až 55] %, a to především v důsledku optimalizace sítě poboček a osobních nákladů.
(137)
Podle požadavků stanovených v bodech 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci by měl konečný plán restrukturalizace rovněž prokázat, jak banka co nejdříve obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez další státní podpory. Banka by měla zejména dosáhnout přiměřené návratnosti vlastního kapitálu a být schopna pokrýt veškeré své náklady na běžné činnosti a dodržovat požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů.
(138)
Plán restrukturalizace poskytuje za prvé podrobné finanční údaje a výhledy pro období 2006-2015, podává informace o příjmech, nákladech, znehodnocených aktivech, ziscích a kapitálové pozici banky. Komise se domnívá, že poskytnuté výhledy podle základního scénáře vycházejí z přiměřených základních makroekonomických předpokladů (jsou méně optimistické než odhady uvedené v hospodářské prognóze Evropské komise z jara 2010).
(139)
Banka Citadele má podle očekávání v roce 2011 opět docílit zisku a v období restrukturalizace má trvale zlepšovat své každoroční výsledky. Předpokládá se, že v roce 2014 dosáhne ROE úrovně [mezi 18 a 28] %, což se jeví jako dostatečná úroveň protiplnění za běžných tržních podmínek v Lotyšsku. To by bylo srovnatelné s minulými hodnotami ROE ve výši 28 % v roce 2006 a 20 % v roce 2007. Poměry kapitálové přiměřenosti banky Citadele a poměry kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny jsou značně vyšší než minimální požadavky vyplývající z právních předpisů. Vzhledem k stabilnímu obchodnímu modelu banky a výsledkům banky Parex v minulosti, pokud jde o její hlavní činnosti, se Komise na základě poskytnutých informací domnívá, že předložené výhledy jsou reálné.
(140)
Podle zátěžového testu, který provedla centrální banka (viz (45). bod odůvodnění), zastává Komise za druhé názor, že banka Citadele je s to čelit zátěžovému scénáři, aniž by potřebovala další podporu. Zátěžový scénář prokazuje, že banka plní kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech. Z analýzy citlivosti použité v zátěžovém testu mimoto vyplývá, že by životaschopnost banky nemělo ohrozit podstatně změněné hospodářské prostředí.
(141)
Za třetí, na banku Citadele se nebudou vztahovat omezení týkající se výběru vkladů a budou dodržovány všechny ostatní požadavky stanovené v právních předpisech. Pokud jde o omezení týkající se výběru vkladů, velká část hlavních vkladatelů souhlasila se zachováním vkladů v bance po určitou dobu po zrušení omezení. Tyto vklady byly převedeny do banky Citadele (jak je uvedeno v tabulce 2). Komise mimoto vítá navrhovaný model financování s nízkým rizikem, který je ve větší míře založen na dlouhodobějším financování, odstraňuje tudíž dříve existující rozdíl mezi závazky a aktivy s ohledem na splatnost.
(142)
Plán rovněž stanoví, že banka Citadele i v případě pesimistického scénáře splatí státní opatření na podporu likvidity do 31. prosince 2012. Toto předpokládané splacení odstraňuje obavy uvedené v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, že banka bude i po období restrukturalizace nadále závislá na likviditě poskytnuté státem. Komise dále podotýká, že státní kapitál ve výši 103 milionů LVL, který byl do banky Citadele vložen ke dni rozdělení, bude „splacen“ v souladu se závazkem, který Lotyšsko přijalo s ohledem na prodej banky Citadele do 31. prosince 2014 (viz (76). bod odůvodnění).
(143)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že nový obchodní model banky Citadele je životaschopný a udržitelný z dlouhodobého hlediska. Restrukturovaná banka bude proto schopna soutěžit na trhu na základě svých vlastních schopností v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů a její životaschopnost nebude ohrožena ani ve významně změněném prostředí. Komise proto zastává názor, že plán restrukturalizace banky Parex splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
(144)
V oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že by se banky a jejich akcionáři měli na restrukturalizaci podílet v maximální míře, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Tento požadavek znamená, že banky použijí k financování restrukturalizace své vlastní zdroje, získané například prodejem aktiv, zatímco akcionáři by měli pokud možno převzít ztráty banky. Pomoc na restrukturalizaci je podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(145)
Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, je konečný plán restrukturalizace jednoznačně zaměřený a upouští od strategie založené na rozšíření činnosti, která se pro banku Parex plánovala původně. Tento cílený přístup přispěl k omezení potřebné podpory. V této souvislosti se hodnotí kladně navrhované odprodeje a snížení bilanční sumy banky Citadele a rovněž uvedení banky Parex do […]. Výnosy z prodeje aktiv budou financovat část restrukturalizačních nákladů a omezí potřebnou podporu. Komise zdůrazňuje, že lotyšské orgány poskytly podrobný časový plán pro plánované odprodeje a zavázaly se jmenovat kontrolního správce a rovněž správce převodu s cílem zajistit dodržení závazků. S ohledem na příspěvek k restrukturalizačním nákladům prostřednictvím vnitřních zdrojů vytvořených bankou Komise podotýká, že banka provádí rozsáhlá opatření za účelem snížení nákladů.
(146)
Usuzuje se, že opatření, která již byla provedena, a opatření, k nimž se Lotyšsko zavázalo, zajistí, aby byly použity vlastní zdroje a aby se držitelé soukromého kapitálu v bance Parex přiměřeně podíleli na restrukturalizaci.
(147)
Sdílení nákladů ze strany bývalých většinových akcionářů lze prokázat převzetím jejich veškerých podílů v bance Parex Lotyšskem za symbolickou cenu 2 LVL. Tito akcionáři byli zrušeni, a lze tudíž mít za to, že nesli důsledky neúspěchu banky Parex. Kromě odstranění bývalých většinových akcionářů došlo k významnému oslabení držby akcií menšinovými akcionáři v důsledku rekapitalizace banky ze strany státu a EBRD. Jejich vlastnický podíl se snížil z předchozí úrovně ve výši 15,2 % na 3,7 % v současnosti a tito akcionáři zůstanou po rozdělení v bance Parex ([…]). Tato opatření slouží jako cenný signál proti morálnímu hazardu.
(148)
Podřízené úvěry poskytnuté původními akcionáři budou v bance Parex druhořadými závazky. Likvidace aktiv banky Parex podle základního scénáře nepředpokládá získání dostatečných výnosů, které by pokrývaly více než prioritní závazky banky. Jelikož podřízené úvěry mají splatnost v období 2015-2018 a stát podpoří pouze kapitál banky Parex […], přičemž současně obdrží za státní vklady přiměřené protiplnění, je pravděpodobné, že držitelé podřízených dluhových nástrojů ponesou ztráty z kapitálu, který investovali […].
(149)
Vlastní příspěvek minulých držitelů kapitálu v bance se přiměřeně zabývá morálním hazardem. Plán restrukturalizace banky Parex proto zajišťuje dostatečné sdílení nákladů a vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Konečný plán restrukturalizace je proto v souladu s oddílem 3 sdělení o restrukturalizaci.
(150)
Oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopný bankovní sektor. Tato opatření by měla mimoto zajistit, aby státní podpora nebyla použita k financování protisoutěžního chování.
(151)
Komise se domnívá, že balíček opatření obsažených v konečném plánu restrukturalizace představuje významné zlepšení oproti původnímu plánu restrukturalizace a odstraňuje pochybnosti ohledně této záležitosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k významným odprodejům a tržním omezením, jakož i zmenšení banky (viz tabulka 20) se Komise domnívá, že plán představuje přiměřený balíček opatření, který přispěje k zachování rovných podmínek a konkurenceschopných trhů. Původní strategie uvedená v oznámeném plánu, která byla založena na rozšíření činnosti a s ohledem na niž byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny vážné pochybnosti, se změnila a konečný plán restrukturalizace vychází z významného zmenšení velikosti banky, pokud jde o celkovou bilanční sumu i podíly na hlavních trzích.
Tabulka 20
Zmenšení velikosti banky Citadele a omezení její přítomnosti na hlavních trzích
Aktiva banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí
Banka Citadele na konci období restrukturalizace,
rok 2014
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na hlavních úvěrových trzích na konci restrukturalizace
(včetně postupného růstu)
Snížení podílu na trzích vkladů (hlavní činnost a činnost v oblasti správy majetku) na konci restrukturalizace (včetně postupného růstu)
Po rozdělení: 44 %
(celková aktiva nižší o 1,9 miliardy EUR);
vezme-li se v úvahu odprodej úvěrů v SNS (rok […]): [35-50] %
(celková aktiva nižší o [1,6-2,3] miliardy EUR)
[40-55] % (sníženo o [1,9-23] miliardy EUR)
Podíl na trhu před krizí ve výši 11,7 % oproti [ 7] % v roce 2014 (omezení): přítomnost na trhu nižší o [50-60] %
Podíl na trhu před krizí ve výši 20 % (33) oproti [ 13] % (snížení do roku 2015 na [ 10] %): přítomnost na trhu nižší o [55-65] %
(152)
Restrukturalizace banky zahrnuje podstatné omezení přítomnosti banky v hlavních segmentech trhu. Za prvé, v důsledku provedení restrukturalizačních opatření sníží banka Citadele svá celková aktiva přibližně o 60 % a její přítomnost na všech hlavních trzích se v porovnání s bankou Parex v období před krizí sníží o více než 50 %. Menší přítomnost banky na trhu a rovněž plánované odprodeje uvolní příslušné segmenty trhu pro konkurenty. Za druhé, jak již bylo zmíněno v oddíle 2.5, Lotyšsko prodá banku Citadele nejpozději do 31. prosince 2014, nebo bude banka prodána správcem převodu do 31. prosince 2015, a činnost v oblasti správy majetku bude prodána do […] (buď v rámci banky Citadele, nebo zvlášť), čímž bude případně poškozeným konkurentům umožněno, aby se ucházeli o tyto podniky. Prodej lze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (34).
(153)
Opatření k omezení hospodářské soutěže se pokládají za přiměřená rovněž vzhledem k poměrně omezené absolutní velikosti banky během restrukturalizace (přibližně 2,2 miliardy EUR). Po restrukturalizaci zůstanou pouze hlavní činnosti. Nejdůležitější z těchto činností bude přítomnost banky Citadele v Lotyšsku, jehož trh je již nyní poměrně koncentrovaný a ovládaný řadou zahraničních bank (35). Omezený podíl banky Citadele na úvěrovém trhu ve výši přibližně [4-7] % a na trhu vkladů ve výši [7-10] % (viz (77). bod odůvodnění) lze pokládat za přiměřené omezení možného narušení hospodářské soutěže v porovnání s jejím podílem na úvěrovém trhu ve výši 12 % a na trhů vkladů ve výši přibližně 20 % v období před krizí.
(154)
Přítomnost banky na ostatních zeměpisných trzích je omezená a bude omezená i nadále s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže tak, aby nebyly překročeny podíly na litevském úvěrovém trhu a na trhu vkladů ve výši [ 4] %, na estonském úvěrovém trhu ve výši [ 1,5] % a na estonském trhu vkladů ve výši [ 2,5] % a na švédském a německém trhu vkladů ve výši [ 0,5] % (viz (77). a (78). bod odůvodnění). Tyto limity umožní omezený růst na těchto trzích vzhledem k nutnosti, aby banka diverzifikovala své zdroje financování. Stávající makroekonomická situace v Lotyšsku ztěžuje přilákání vnějšího financování. Vklady lotyšských rezidentů jsou podstatně nižší než celé úvěrové portfolio v tomto členském státě. Hlavní konkurenti banky dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností, které jsou usazeny v zahraničí. Uznává se proto, že si banka Citadele musí zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (jedna pobočka ve Švédsku a jedna v Německu) za účelem diverzifikace své finanční základny. Vzhledem k malé přítomnosti banky na těchto trzích a potřebě diverzifikovaných zdrojů financování v zájmu životaschopnosti banky se Komise domnívá, že dohodnuté limity na těchto trzích jsou přiměřené.
(155)
Komise vítá rovněž zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům, což bance Citadele zabrání v tom, aby podporu použila k protisoutěžnímu tržnímu chování, a zákaz nabývání podniků, který zajišťuje, že státní podpora nebude použita k převzetí konkurentů. Banka Citadele mimoto nezvýší počet svých poboček.
(156)
Po rozdělení bude banka Parex a její dceřiné společnosti účinně […] po dobu své existence, která má podle předpokladů činit osm let. Toto období se považuje za přiměřené, aby bylo možno dokončit postupy zpětného získání a prodeje aktiv, přičemž se zamezí nucenému prodeji.
(157)
Ačkoliv si banka Parex ponechá svou bankovní licenci, nebude moci ona ani její dceřiné společnosti vykonávat nové činnosti vyjma těch, které jsou nezbytné ke správě a prodeji přidělených aktiv. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů a přijímání vkladů od veřejnosti (viz (84). a (85). bod odůvodnění). Mimoto do […] postupně ukončí nebo prodá své leasingové činnosti.
(158)
Lotyšsko se zavázalo, že striktně omezí další kapitál z hlediska času ([…]) a rozsahu (až do 218,7 milionů LVL) (viz (87). bod odůvodnění).
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že podpora pro banku Parex (po rozdělení) je omezena na nezbytné minimum […], a je proto zamezeno nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(160)
V souladu s tím jsou rozsah a povaha opatření, zejména významné zmenšení velikosti a omezení přítomnosti na trhu spolu s prodejem v přiměřeném časovém rámci, který se navrhuje s ohledem na banku Citadele a banku Parex, dostačující a přiměřené k tomu, aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Hloubka restrukturalizace spolu s prodejem banky Citadele mimoto postačují ke kompenzaci případného narušení hospodářské soutěže, které může vyplývat z možného nepřiměřeného plnění a zpětného získání.
(161)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci je stanoven požadavek, že v zájmu ověření, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou nezbytné pravidelné podrobné zprávy členského státu. Lotyšské orgány se v souladu s tím zavázaly, že budou Komisi takovéto zprávy o bance Citadele i bance Parex předkládat co šest měsíců počínaje dnem vydání tohoto rozhodnutí.
(162)
Lotyšsko se zavázalo, že jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat dodržování závazků a předkládat zprávy Komisi.
(163)
Komise má za to, že plán restrukturalizace banky Parex, který je popsán v oddíle 2 tohoto rozhodnutí, je slučitelný s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
(164)
Lotyšsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky, které přijala Lotyšská republika, se podpora na restrukturalizaci, kterou Lotyšsko poskytne podnikům AS Parex banka a AS Citadele banka, pokládá za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.
V Bruselu dne 15. září 2010.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 15 de septiembre de 2010
relativa a la ayuda estatal C 26/09 (ex N 289/09) que Letonia tiene previsto ejecutar para la reestructuración de AS Parex banka
[notificada con el número C(2010) 6202]
(El texto en lengua inglesa es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2011/364/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Después de haber emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con los citados artículos (1),
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
(1)
El 10 de noviembre de 2008, Letonia notificó a la Comisión un conjunto de medidas en favor de AS Parex banka (en lo sucesivo, «Parex banka»), concebidas para reforzar la estabilidad del sistema financiero, las cuales fueron aprobadas el 24 de noviembre de 2008 (2) (en lo sucesivo, «la primera Decisión de rescate») sobre la base del compromiso asumido por Letonia de presentar un plan de reestructuración para Parex banka en un plazo de seis meses. El 26 de enero de 2009, Letonia informó a la Comisión sobre diversos cambios que pretendía introducir en las medidas de apoyo público en favor de Parex banka. Dichos cambios fueron aprobados el 11 de febrero de 2009 (3) (en lo sucesivo, «la segunda Decisión de rescate»). El 29 de marzo de 2009, Letonia notificó a la Comisión la necesidad de introducir más cambios en la medida de recapitalización, los cuales fueron aprobados mediante la Decisión de la Comisión, de 11 de mayo de 2009 (4) (en lo sucesivo, «la tercera Decisión de rescate»).
(2)
El 11 de mayo de 2009, Letonia notificó un plan de reestructuración para Parex banka. El 5 de junio de 2009 se envío una solicitud de información a las autoridades letonas. El 15 de junio de 2009 se celebró una reunión entre las autoridades letonas y la Comisión. Letonia respondió en parte a esa solicitud de información mediante carta de 7 de julio de 2009.
(3)
Mediante carta de 29 de julio de 2009, la Comisión informó a Letonia de que había decidido iniciar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del TFUE (5) (en lo sucesivo, «la Decisión de apertura») en relación con las medidas de ayuda a la reestructuración.
(4)
La Decisión de apertura se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea el 6 de octubre de 2009, y se emplazó a las partes interesadas a presentar sus observaciones sobre las medidas propuestas, de ayuda a la reestructuración, en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación. La Comisión no recibió ninguna observación de partes interesadas. No obstante, tras la expiración del plazo prescrito, la Comisión recibió sendas cartas, fechadas los días 15 de junio y 13 de julio de 2010, de Valerijs Kargins y Viktors Krasovickis, los antiguos accionistas mayoritarios de Parex banka (en lo sucesivo, «los antiguos accionistas mayoritarios»). La Comisión también recibió otras cartas, fechadas los días 22 de junio y 1 de julio de 2010, enviadas por diputados al Parlamento letón.
(5)
Mediante carta de 12 de agosto de 2009, las autoridades letonas solicitaron que se prolongara hasta el 15 de octubre de 2009 el plazo de envío de información adicional establecido en la Decisión de apertura. El 4 de septiembre de 2009 presentaron un plan revisado de reestructuración de Parex banka e información adicional en respuesta a la Decisión de apertura. Dicho plan revisado fue actualizado una vez más el 22 de septiembre de 2009 y se remitió información adicional. Los días 11 y 17 de septiembre de 2009 se celebraron reuniones entre las autoridades letonas y la Comisión.
(6)
Además, Letonia presentó información y aclaraciones adicionales los días 11 de septiembre, 6 y 26 de octubre y 9 y 23 de diciembre de 2009, así como los días 19 de febrero y 2 de marzo de 2010.
(7)
Los días 12 y 26 de octubre de 2009, Letonia presentó información sobre la posible modificación de la estrategia de reestructuración de Parex banka. El 22 de marzo de 2010 se celebró una reunión entre las autoridades letonas y la Comisión. Mediante carta de 31 de marzo de 2010, Letonia presentó una nueva versión del plan de reestructuración de Parex banka, fechada el 31 de marzo de 2010, la cual se complementó posteriormente con otras observaciones enviadas los días 14 de mayo y 9, 12, 17 y 21 de junio de 2010.
(8)
La Comisión solicitó más información el 10 de mayo de 2010. Letonia respondió mediante carta de 7 de julio de 2010. Con ella presentó también una versión actualizada del plan de reestructuración de 31 de marzo de 2010. El plan de reestructuración fue modificado posteriormente, los días 18 y 27 de agosto de 2010 (en lo sucesivo, «el plan final de reestructuración»).
(9)
Mediante cartas de 2, 18 y 27 de agosto y 2 de septiembre de 2010, Letonia presentó aclaraciones adicionales sobre los compromisos que se asumirían. El 3 de septiembre de 2010, la Comisión recibió la lista final de compromisos.
(10)
El 2 de septiembre de 2010, las autoridades letonas informaron a la Comisión de que aceptaban, excepcionalmente, que la presente Decisión se adoptara en lengua inglesa.
2. DESCRIPCIÓN
2.1. EL BENEFICIARIO Y SUS DIFICULTADES
(11)
Parex banka era el segundo banco más grande de Letonia y, a 31 de diciembre de 2008, sus activos totales ascendían a 3 400 millones LVL (4 900 millones EUR). A finales de 2007, antes de la crisis, el banco tenía la mayor cuota (18 %) del mercado de depósitos del país y la tercera mayor cuota (12 %) de su mercado de préstamos (6). Así pues, las autoridades del Letonia consideraban que tenía importancia sistémica para el sistema financiero del país.
(12)
Parex banka ofrecía, directamente y a través de filiales especializadas, una amplia gama de productos bancarios, como préstamos, servicios de tarjetas de pago, arrendamientos financieros y servicios de gestión de activos y corretaje de valores. Además de las actividades bancarias que desarrollaba en Letonia, Parex banka dirigía una filial bancaria en Lituania y Suiza (AP Anlage & Privatbank AG), sucursales en Estonia, Suecia y Alemania, un gestor de activos panbáltico y varias sociedades de arrendamiento financiero activas en la Comunidad de Estados Independientes (en lo sucesivo, «CEI»).
(13)
Parex banka había sido fundado en 1992 y sus principales accionistas eran dos particulares que, antes de la intervención pública, poseían el 84,83 % del capital social de la entidad. A raíz de las dificultades que atravesó, Parex banka fue nacionalizada parcialmente mediante la adquisición de la totalidad de las participaciones de los antiguos accionistas mayoritarios, por un precio total simbólico de 2 LVL (aproximadamente, 3 EUR) (7). En abril de 2009, el Banco Europeo de Reconstrucción y Desarrollo (en lo sucesivo, «BERD») concluyó un acuerdo de compra de acciones, en virtud del cual adquiriría el 25 % del capital social de Parex banka más una acción (8).
(14)
Aunque tradicionalmente Parex banka ha sido una entidad rentable con una sólida franquicia bancaria en Letonia, la dirección del banco adoptó una estrategia empresarial inadecuada y tomó varias decisiones de alto riesgo ante la intensa competencia de filiales más sofisticadas de otros bancos extranjeros. En particular, Parex banka aumentó su participación en los mercados de la CEI, apoyándose excesivamente en grandes depósitos a corto plazo de no residentes. La crisis financiera afectó gravemente a los mercados emergentes, incluidos los países de la CEI, y comenzaron a circular rumores sobre la capacidad de Parex banka para refinanciar sus préstamos sindicados con vencimiento en febrero de 2009. La combinación de esas circunstancias provocó una pérdida de confianza de los impositores, sobre todo entre los clientes no residentes, y desembocó en una retirada masiva de depósitos del banco. Esa retirada masiva de depósitos llegó hasta un máximo diario de 100 millones EUR, sin que la nacionalización parcial de la entidad lograra frenarla. Se saldó con una disminución del 36 % del volumen de depósitos en comparación con el volumen de finales de 2007 y provocó una grave crisis de liquidez. Para detener dicha fuga de depósitos, el organismo regulador de Letonia, la Comisión de Mercados de Capital y Finanzas, impuso restricciones sobre las retiradas de fondos.
(15)
En 2008 se registraron pérdidas consolidadas de 131 millones LVL (185 millones EUR), frente a unos beneficios de 40 millones LVL (58 millones EUR) en 2007. A finales de 2008 el valor neto equivalía a 77 millones LVL y había registrado una disminución del 65 % respecto al año anterior, sobre todo a causa del incremento de las provisiones por pérdidas crediticias y a las pérdidas en la cartera de valores. Los coeficientes de capital (en lo sucesivo, «CAR», en sus siglas inglesas) de Parex banka, es decir, de la propia entidad y del conjunto del grupo (9), eran tan solo del 4,1 % y 3,1 % respectivamente. Así pues, Parex banka había dejado de satisfacer los requisitos de solvencia reglamentarios.
2.2. LAS MEDIDAS DE RESCATE YA APROBADAS
(16)
Parex banka solicitó asistencia pública a principios de noviembre de 2008. Una vez nacionalizada la entidad, las autoridades letonas decidieron aplicar diversas medidas de rescate para estabilizarla provisionalmente. En conjunto, la Comisión Europea aprobó temporalmente, como ayuda de rescate: i) un dispositivo de liquidez de hasta 1 500 millones LVL, ii) garantías públicas que cubrían los préstamos sindicados existentes por valor de 775 millones EUR y los nuevos préstamos emitidos para refinanciar un préstamo sindicado por valor de 275 millones EUR, y iii) medidas de recapitalización que permitieron elevar hasta el 11 % el CAR de Parex banka durante la fase de rescate (10).
2.3. LOS PLANES DE REESTRUCTURACIÓN
2.3.1. EL PLAN DE INICIAL REESTRUCTURACIÓN
(17)
El 11 de mayo de 2009, Letonia presentó un plan de reestructuración para Parex banka como complemento de las primeras medidas de recapitalización (en lo sucesivo, «el plan inicial de reestructuración»), cuyo contenido se describe con mayor detalle en la sección 2.4 de la Decisión de apertura.
(18)
El plan incluía un análisis preliminar del negocio de Parex banka, las medidas de reestructuración previstas, su futura estrategia empresarial y medidas de recuperación de la viabilidad.
(19)
El plan abarcaba el período comprendido entre 2009 y 2013. Los tres segmentos básicos de la actividad futura de la entidad serían los servicios bancarios a empresas, la banca para particulares y la gestión de patrimonio (11). El plan preveía la aplicación de una nueva estrategia destinada a convertir a Parex banka en uno de los principales bancos panbálticos. Ninguna de las actividades «no bálticas» se consideraba básica. Ahora bien, el plan descartaba su posible venta a corto o medio plazo.
(20)
La estrategia empresarial prevista incluía tipos atractivos y una estrategia agresiva de márketing para fomentar la expansión de la entidad y recuperar la base de depósitos perdida. El plan suponía que Parex banka seguiría dependiendo de las medidas de liquidez públicas incuso después del período de reestructuración.
2.3.2. EL PLAN REVISADO DE REESTRUCTURACIÓN
(21)
El 4 de septiembre de 2009, las autoridades letonas presentaron un plan revisado de reestructuración, modificado posteriormente el 22 de septiembre de 2009. Con él pretendían disipar las dudas planteadas por la Comisión en la Decisión de apertura.
(22)
La estrategia revisada para Parex banka se basaba también en el desarrollo de una sólida actividad báltica en los segmentos de servicios bancarios a empresas, banca para particulares y gestión de patrimonio. El plan revisado preveía que la entidad sería capaz de reembolsar todas las medidas de liquidez públicas antes del final del período de reestructuración.
(23)
No obstante, a diferencia del plan inicial de reestructuración, el plan revisado contemplaba la reducción del balance de Parex banka mediante la concentración en los segmentos básicos. En particular, preveía una disminución de la concesión de préstamos por parte de la entidad.
(24)
Además, el plan señalaba la posibilidad de segregar las actividades no básicas. Posteriormente, cuando Letonia respaldó este cambio de estrategia, fue necesario elaborar una nueva versión del plan de reestructuración.
2.3.3. EL PLAN FINAL DE REESTRUCTURACIÓN
(25)
Según el plan final de reestructuración, el objetivo estratégico principal es propiciar la reincorporación de la entidad al sector privado mediante su venta a un inversor estratégico, lo que la liberaría de los dispositivos de financiación del Estado y garantizaría al mismo tiempo su viabilidad a largo plazo. Letonia ya ha logrado atraer al BERD como inversor externo acreditado con recursos financieros suficientes y un compromiso prolongado en el tiempo (véase el considerando 13).
(26)
El plan final de reestructuración supone la división de los activos de Parex banka entre un banco de reciente creación, AS Citadele banka (en lo sucesivo, «Citadele banka»), un «banco sano» que se centrará en las operaciones bancarias tradicionales, y otro «banco deteriorado» (Parex banka), […] (12).
(27)
Para restablecer la viabilidad a largo plazo, se separarán del núcleo de la entidad los activos no básicos y los activos no rentables. La reestructuración propuesta se basa en un escenario denominado good-out, basado en la creación de un banco con una sólida base de capital, sometido a la supervisión del organismo regulador letón y centrado en el Báltico. Todos los activos básicos y algunos de los no básicos (en particular, los préstamos rentables en la CEI) son transferidos de Parex banka a la entidad creada recientemente. Los restantes activos no básicos y no rentables (préstamos, valores e inmuebles recuperados) permanecerán en el balance de Parex banka, […].
(28)
En el cuadro 1 se presentan las estructuras de Citadele banka y Parex banka tras la división.
Cuadro 1
Estructura accionarial tras la división
(29)
Letonia ya ha dado los primeros pasos para aplicar el escenario good-out. La nueva entidad, fue registrada el 30 de junio de 2010 y la mayoría de los activos se transfirieron el 1 de agosto de 2010 (13). En principio, la separación operativa de Citadele banka y Parex banka debería haberse completado totalmente en un plazo de 12 meses tras la transferencia.
(30)
Por consiguiente, los siguientes activos y pasivos serán transferidos de Parex banka a Citadele banka:
-
préstamos rentables bálticos ([entre 300 y 800] millones LVL),
-
préstamos rentables CEI (LVL [entre 50 y 350] millones LVL),
-
sucursales en Suecia y Alemania,
-
depósitos relacionados con el negocio de gestión de patrimonio.
(31)
Los activos y pasivos siguientes permanecerán en Parex banka:
-
préstamos no rentables bálticos ([entre 200 y 800] millones LVL) (14),
-
préstamos a los accionistas históricos ([…] millones LVL),
-
filiales de arrendamiento financiero en la CEI,
-
préstamos no rentables CEI ([entre 50 y 350] millones LVL).
(32)
El cuadro 2 muestra los activos transferidos a Citadele banka y los activos que mantiene Parex banka, así como la reducción del balance en relación con el período previo a la crisis, según los cálculos que figuran en el plan final de reestructuración modificado el 27 de agosto de 2010:
Cuadro 2
División de activos entre Citadele banka y Parex banka
(en miles LVL)
Parex banka-2008
Parex banka-2009
Parex banka - 31.7.2010 (15)
Citadele banka
Parex banka tras la división (16)
Activo
Efectivo y depósitos en bancos centrales
79 154
136 769
131 693
119 783
30 876
Saldos adeudados por entidades de crédito
228 752
189 321
227 741
245 069
5 583
Préstamos
1 744 871
1 429 466
1 355 831
748 457
627 471
Valores
941 293
405 800
356 439
224 735
130 936
Inversión en filiales
51 442
72 725
81 691
5 530
51 962
Otros activos
323 797
220 097
75 584
45 604
52 747
Total
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Pasivo y capital
Banco de Letonia
587 183
140 449
-
-
-
Entidades de crédito
129 584
50 865
27 295
41 571
51 703
Sindicato
544 673
381 271
163 402
-
163 402
Tesoro Público
676 398
622 048
692 454
131 000
458 454
Depósitos de clientes
1 225 488
911 318
1 006 202
928 686
75 314
Eurobonos
88 712
87 489
113 136
109 244
-
Subordinado (históricos)
52 848
52 857
52 863
-
52 878
Subordinado (Estado)
-
37 338
37 338
50 270
-
Subordinado (BERD)
-
12 932
12 932
Otros pasivos
35 556
31 458
34 754
30 280
21 522
Total
3 340 442
2 328 025
2 140 376
1 291 051
823 274
Capital
28 867
156 476
88 602
98 127 (17)
76 302
Total
3 369 309
2 484 501
2 228 978
1 389 179
899 576
Coeficiente de división, incluido el traspaso de inversiones en la filial lituana y en AP Anlage & Privatbank AG y los depósitos en la sucursal alemana (18)
64 %
36 %
En relación con Parex banka (2008)
44 %
(33)
La estrategia de Citadele banka para garantizar su viabilidad a largo plazo se basa en el desarrollo de una sólida actividad en el Báltico, centrándose en Letonia en los tres grandes segmentos de negocio: servicios bancarios a empresas, banca para particulares y gestión de patrimonio (19). No obstante, las operaciones de gestión patrimonial solo seguirán formando parte de las actividades básicas de Citadele banka si la entidad es vendida antes del […]. Si no se logra la venta, las actividades de gestión patrimonial serán vendidas, por separado, antes de esa misma fecha.
(34)
Citadele banka no concederá préstamos en la CEI y, por consiguiente, la cartera de préstamos rentables de la CEI se considera no esencial. En este segmento no se realizarán nuevos préstamos, y la cartera existente se traspasará antes del […].
(35)
La presencia de Parex banka en Lituania y Estonia era mucho menor que en Letonia. Citadele banka también tiene previsto mantener una presencia limitada en esos mercados en el futuro.
(36)
En cuanto a las dos sucursales comerciales radicadas en Suecia y Alemania y transferidas a Citadele banka, las autoridades letonas han explicado que, a raíz de la retirada masiva de depósitos del banco, se ha reducido gran parte de la financiación báltica de la entidad. Además, en el actual contexto macroeconómico de Letonia resulta difícil captar financiación exterior. Los depósitos totales de los residentes en los Estados bálticos son mucho menores que la respectiva cartera de préstamos, mientras que los principales competidores de Parex banka reciben financiación de las sociedades matrices establecidas en otros países (principalmente, Suecia). Así pues, Citadele banka tiene que mantener alguna base de financiación en el extranjero (en Suecia y Alemania).
(37)
Citadele banka pretende resolver los problemas que obligaron a Parex banka a solicitar ayudas públicas y recuperar la viabilidad a largo plazo a través de las medidas clave que se describen en los apartados siguientes.
(38)
Cambio del estilo de gestión y de la gobernanza empresarial: Antes de la nacionalización, los procesos de toma de decisiones de Parex banka estaban centralizados en los principales propietarios. Citadele banka se atendrá a las disposiciones de buena gobernanza empresarial aprobadas recientemente. En relación con los Consejos de Administración y Supervisión, aplicará una serie de procedimientos dirigidos a garantizar elevados estándares de gobernanza empresarial. Los principios básicos de gobernanza empresarial de Citadele banka son: separación estricta de la gestión y la propiedad; garantía de los derechos de los accionistas; revelación de información y transparencia; responsabilidades y estructura del Consejo, y fomento de procesos decisorios éticos y responsables.
(39)
Mejora de la gestión del riesgo: La Dirección de Parex banka ha revisado y reforzado los controles y la gestión del riesgo en la entidad, tanto a nivel operativo como de la empresa, por lo que respecta a todas las grandes categorías de riesgos (riesgos de mercado, de crédito y operativos). En particular, se reconfigurarán en profundidad los controles del riesgo de crédito en Citadele banka, modificando el planteamiento aplicado anteriormente en Parex banka, es decir, se pasará de la concesión de préstamos basados en garantías con valoraciones inherentemente inestables, a evaluaciones de la capacidad de servicio de la deuda del prestatario basadas en el flujo de caja. La gestión del riesgo es un elemento esencial del proceso de gestión de Citadele banka y está sujeta al control de una unidad independiente. Además, el Consejo de Supervisión de Citadele banka participa en la supervisión de la gestión del riesgo y ha nombrado a uno de sus miembros responsable de la supervisión de la gestión del riesgo, la auditoría interna y la función de conformidad. Cada mes se elaboran informes sobre los riesgos que se someten al Consejo de Supervisión, con información actualizada sobre el riesgo de crédito y la conformidad en la entidad.
(40)
Balance menor, centrado en los segmentos básicos: El negocio básico de Citadele banka estará en los Estados bálticos y la Dirección centrará su atención en la recuperación de la rentabilidad de la entidad en esa región. La cartera de préstamos rentables de la CEI, no esencial, se transferirá a Citadele banka, pero se venderá antes del […]. Centrándose de nuevo en sus actividades básicas y reduciendo materialmente el tamaño de su balance activo, Citadele banka será rentable de manera sostenible.
(41)
Estabilización de la posición de liquidez: La estrategia de Citadele banka consiste en desarrollar un modelo de financiación sostenible y de bajo riesgo, reduciendo la dependencia de la financiación al por mayor, prolongado el perfil de los plazos de vencimiento y diversificando las fuentes de financiación gracias al aumento de la proporción de depósitos a largo plazo de clientes en la base de financiación de la entidad. Los depósitos en Citadele banka no están sujetos a las restricciones sobre la retirada de fondos impuestas por el organismo regulador letón.
(42)
Recuperación de la rentabilidad en el segmento básico antes de 2011: Citadele banka tiene previsto reducir los gastos de personal y los distintos costes administrativos. Por lo que respecta a 2009, los costes administrativos de Parex banka ya se han reducido un 39 %, lo que equivale a 32 millones LVL. Está previsto que el coeficiente costes/ingresos de Citadele banka disminuya aún más, hasta situarse [entre el 35 % y el 55 %] en 2014. Tal disminución se logrará a través de […] recortes en los gastos de personal y la revisión de distintos procesos de la entidad. Para reducir sus costes operativos y garantizar la estabilidad financiera, Citadele banka proseguirá las medidas ya emprendidas por Parex banka con el fin de remodelar la estructura de costes mediante la optimización de la red de sucursales, […] y otras medidas de ahorro. La reducción de costes irá acompañada por diversas iniciativas de aumento de los ingresos y prestará especial atención a la gestión de la calidad de los activos, con objeto de mejorar la rentabilidad de los recursos propios (en lo sucesivo, «ROE»).
(43)
Según las proyecciones incluidas en el plan final de reestructuración, en el supuesto de base Citadele banka prevería recuperar la rentabilidad ya en 2011 y mejorar continuamente sus resultados hasta 2015. En 2014 Citadele banka lograría una ROE del [entre el 18 % y el 28 %]. A continuación, en el cuadro 3 se indican los principales indicadores financieros de Citadele banka para los años 2010-2014. Los efectos de las medidas de reestructuración llevadas a cabo por la Dirección de la entidad quedan patentes en los principales coeficientes de 2014, con un coeficiente costes/ingresos de [entre 35 % y 55 %] y una ROE de [entre 18 % y 28 %]. En 2015 se establecería una estructura de capital más sólida, con un coeficiente recursos propios/activos totales de [entre 8 % y 14 %].
Cuadro 3
Principales indicadores financieros de Citadele banka en el supuesto de base para los años 2010-2014
Agosto-diciembre 2010e
2011e
2012e
2013e
2014e
Análisis de costes
Gastos operativos/ingresos totales
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[35-55] %
Deterioros de valor/préstamos netos
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[1-3] %
Rentabilidad
Ganancias (pérdidas) netas, en millones LVL
[pérdidas]
[benef.]
[benef.]
[benef.]
[benef.]
ROE
[-] %
[…] %
[…] %
[…] %
[18-28] %
Balance
Activos totales (millones LVL)
[…]
[…]
[…]
[…]
[1,400-1,650]
Depósitos/activos totales
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
Préstamos/depósitos de clientes
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[50-80] %
Recursos propios/activos totales
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[9-13] %
CAR
[10-14] %
[11-15] %
[12-16] %
[14-19] %
[16-20] %
(44)
En el peor escenario hipotético, se prevé que Citadele banka recupere la rentabilidad en 2013 y mejore aún más sus resultados en 2014. En 2014, la entidad lograría una ROE del [ 0] % (20). Según el plan, en el peor escenario hipotético los coeficientes de capital para Citadele banka y para el conjunto del grupo consolidado permanecerían muy por encima de los requisitos reglamentarios mínimos. En el cuadro 4 se indican los principales indicadores financieros de Citadele banka para los años 2010-2014 en el peor escenario hipotético.
Cuadro 4
Principales indicadores financieros de Citadele banka en el peor escenario hipotético, para los años 2010-2014
Agosto-diciembre 2010e
2011e
2012e
2013e
2014e
Análisis de costes
Gastos operativos/ingresos totales
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[45-60] %
Rentabilidad
Ganancias (pérdidas) netas, en millones LVL
[pérdidas]
[pérdidas]
[pérdidas]
[beneficios]
[beneficios]
ROE
-
[…] %
[ 0] %
Balance
Préstamos/depósitos de clientes
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[40-60] %
CAR
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
(45)
Según los resultados de una prueba de resistencia llevada a cabo por el Banco Central de Letonia en relación con Citadele banka (véase el cuadro 5), no se necesitaría capital adicional para cumplir los requisitos mínimos correspondientes a finales de 2015 con el coeficiente de adecuación de capital [ 8 %].
Cuadro 5
Resultados de la prueba de resistencia para Citadele banka
Banco nuevo
Escenario tendencial
Provisiones adicionales necesarias, millones LVL
Capital adicional necesario, millones LVL
CAR, %
2010
[…]
[…]
[…]
2011
[…]
[…]
[…]
2012
[…]
[…]
[…]
2013
[…]
[…]
[…]
2014
[…]
[…]
[…]
(46)
Tras la división, Parex banka (incluidas sus filiales) estará en […]. Venderá y se desprenderá de todos sus activos durante el período 2010-2017. Su principal tarea será recuperar la máxima cantidad de los activos asignados a la entidad a lo largo de su período de existencia, que, a efectos de previsión, se supone será de ocho años. Parex banka evitará así tener que proceder a una venta a precios de saldo de una cartera de valores o una liquidación apresurada de las garantías. Parex banka se concentrará en reestructurar los préstamos de dudoso cobro junto con los activos inmobiliarios ya recuperados. Así pues, las principales actividades de Parex banka serán aplicar los procedimientos de recuperación de activos y posteriormente gestionar y liquidar los activos de manera ordenada, en el menor plazo posible y en condiciones razonables.
(47)
Tras la división, ni Parex banka ni sus filiales desarrollarán nuevas actividades económicas, salvo cuando sea necesario para su tarea principal gestionar los activos transferidos y proceder a su venta. En particular, Parex banka interrumpirá la concesión de nuevos préstamos. No obstante, podrá desligar determinados activos en filiales independientes a efectos de su gestión (venta).
(48)
Por lo que respecta a las sociedades de arrendamiento financiero de la CEI, Parex tratará de vender esos negocios. Como ya se ha indicado, no se están concediendo nuevos préstamos (incluidos arrendamientos financieros) y, en caso de que no se encuentren compradores, está previsto que las carteras existentes de arrendamientos financieros se vayan reduciendo gradualmente hasta su extinción antes del […]. Una proporción significativa de las carteras de arrendamientos financieros son […].
(49)
Se prevé que, colectivamente, esas medidas aporten liquidez a Parex banka, de modo que la entidad pueda comenzar a devolver los depósitos estatales. No obstante, según las previsiones financieras, el Estado no recuperará el capital invertido en el banco.
(50)
El plan de reestructuración contempla que Parex banka solo siga cumpliendo los requisitos de capital hasta […].
(51)
La retirada masiva de depósitos que ha sufrido Parex banka ha sido constante, de modo que en la actualidad su base de depósitos es muy inferior a la anterior a la crisis. Las actividades de concesión de préstamos también se vieron muy limitadas por la falta de financiación. Las autoridades letonas se han comprometido a fijar un tope para las operaciones de concesión de préstamos y captación de depósitos de Citadele banka en los segmentos geográficos pertinentes (véase la sección 2.5). Con arreglo a ese tope máximo, las operaciones de concesión de préstamos y captación de depósitos no permitirán un incremento anual superior al [entre 9 % y 13 %], a partir de la presencia actual en el mercado, ya reducida.
(52)
El plan de reestructuración contempla la reducción de las actividades empresariales de Citadele banka en comparación con Parex banka antes de la crisis. Esa reducción se logrará en parte cediendo determinados activos (los préstamos rentables de la CEI y el negocio de gestión de patrimonio, si se venden independientemente de Citadele banka). Además, las autoridades de Letonia se han comprometido a privatizar Citadele banka antes del 31 de diciembre de 2014.
(53)
A consecuencia de la nacionalización, quedaron eliminados los antiguos accionistas principales de Parex banka (véase el apartado 13). Debido a la recapitalización posterior de Parex banka por el Estado y el BERD, se diluyó el peso de los accionistas minoritarios (de un 15,2 % al 3,7 % a 7 de julio de 2010).
2.4. LAS MEDIDAS DE AYUDA A LA REESTRUCTURACIÓN
(54)
Según se indica en el plan final de reestructuración, la ayuda de rescate existente se prolongará a lo largo del período de reestructuración y se dividirá entre el banco de nueva creación, Citadele banka, y Parex banka. Se ha planificado ayuda pública adicional que se sumará a la ya aportada.
(55)
El aporte de liquidez previsto, en forma de depósitos estatales para Citadele banka y para Parex banka, no excederá de 1 500 millones LVL, de acuerdo con la ayuda de rescate máxima aprobada en forma de aporte de liquidez para Parex banka antes de la división (21). Tanto en el supuesto de base como en el peor escenario hipotético los depósitos estatales en Citadele banka deberían haber sido reembolsados antes de 2012. En el mejor escenario hipotético todos los depósitos estatales deberían haber sido reembolsados antes de 2011. Los depósitos estatales en Parex banka siguen pendientes al final del período de reestructuración con arreglo a la hipótesis de base y al peor escenario hipotético. Los importes pendientes de pago oscilan entre [0-100] millones LVL (hipótesis de base) y [100-200] millones LVL (peor escenario hipotético). El reembolso puede tener lugar antes en caso de una venta de beneficiarios o sus activos. En el cuadro 6 se indican los saldos pendientes con arreglo a las diferentes hipótesis.
Cuadro 6
Medidas de liquidez pública (saldos pendientes a finales del ejercicio)
Citadele banka
(en millones LVL)
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
Supuesto de base
131
143
36
0
-
-
Supuesto mejor
131
143
-
-
-
-
Supuesto peor
131
143
36
0
-
-
Parex banka
(en millones LVL)
1.8.10
31.12.10
31.12.11
31.12.12
31.12.13
31.12.14
31.12.15
31.12.16
31.12.17
Supuesto de base
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[0-100]
Supuesto mejor
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
0
Supuesto peor
[400-550]
[400-550]
[400-550]
[250-400]
[250-400]
[150-400]
[150-400]
[100-250]
[100-200]
(56)
La remuneración de la liquidez se fijó en la segunda Decisión de rescate, sobre la base de las Recomendaciones del Banco Central Europeo, de 20 de octubre de 2008, relativas a las garantías gubernamentales de deudas bancarias. Según el plan de reestructuración, el cálculo de los precios tanto para Citadele banka como para Parex banka se determinará sumando a los costes de la financiación pública (22) una comisión suplementaria de 50 puntos básicos. Además, para Citadele banka se introducirá una comisión incentivadora; a partir de abril de 2011, la comisión se incrementará trimestralmente hasta 15 puntos básicos como acicate para que la propia entidad acuda a los mercados en busca de nueva financiación.
(57)
En el cuadro 7 se muestran el coste proyectado del aporte de liquidez por parte del Estado en comparación con el de los depósitos de clientes en Citadele banka.
Cuadro 7
Coste de los depósitos estatales en Citadele banka comparado con el coste de los depósitos de clientes
(%)
2010e
2011e
2012e
2013e
Coste del aporte de liquidez
9,6 %
5,4 %
6,5 %
7,9 %
Coste de los depósitos de clientes
[…]
[…]
[…]
[…]
(58)
Tras la división, las garantías existentes para los prestamistas sindicados de Parex banka, según lo aprobado en la primera y segunda Decisiones de rescate, permanecerán en esa entidad junto con los préstamos sindicados. El plan de reestructuración prevé que se extingan el 31 de diciembre de 2011, sin que sea necesario que el Gobierno atienda su garantía.
(59)
En marzo del 2010, Parex banka firmó un acuerdo con el Banco Europeo de Inversiones (en lo sucesivo, «BEI»), que abrirá una línea de crédito de hasta 100 millones EUR que se habrá de utilizar para proporcionar financiación a pequeñas y medianas empresas. La línea de crédito se transferirá a Citadele banka. El BEI exige una garantía del Estado para esos fondos mientras Citadele banka se mantenga por debajo de la calificación de solvencia.
(60)
Citadele banka también puede necesitar liquidez o garantías adicionales del Estado hasta un máximo de 88 millones LVL (126 millones EUR) en relación con los eurobonos pendientes, que vencen en mayo de 2011.
(61)
El método de cálculo del precio de las garantías del Estado es el aprobado en la segunda Decisión de rescate (23). Por lo que respecta a la fijación del precio de las posibles garantías adicionales del Estado incluidas en el plan de reestructuración, se establecerá como referencia la garantía del Estado existente (1,048 %) más una comisión suplementaria ajustable al alza de 12,5 puntos básicos que se introducirá e incrementará en 12,5 puntos básicos al final de cada trimestre.
(62)
El plan de reestructuración supone que los fondos propios (nivel 1) ya inyectados en Parex banka durante el período de rescate permanecerán en esa entidad.
(63)
Según el plan de reestructuración no se necesitará capital público adicional, excepto para:
a)
una capitalización de 103 millones LVL mediante la conversión de los depósitos estatales en fondos propios de Citadele banka en el momento de la división; la remuneración de ese capital se debería lograr mediante la venta de Citadele banka, que Letonia se ha comprometido a efectuar antes de finales de 2014;
b)
una capitalización de un máximo de 210,7 millones LVL en el supuesto de base y 218,7 millones LVL en el peor de los supuestos mediante la conversión de algunos de los depósitos estatales y los intereses devengados por ellos en Parex banka durante el período 2010-2013; hasta el 31 de diciembre de 2013 está previsto que Parex banka pague un interés anual del […] % por los depósitos estatales capitalizados tras la división; a partir de 2014, los depósitos estatales capitalizados se cargarán en la cuenta de pérdidas/ganancias al […] %.
(64)
En los cuadros 8 y 9 se muestran los importes respectivos de capital de nivel 1 que el Estado proporcionará a Parex banka con arreglo a los diferentes escenarios.
Cuadro 8
Capitalización proyectada de los depósitos estatales en Parex banka
(en millones LVL)
31.7.2010
31.12.2010
31.12.2011
31.12.2012
31.12.2013
31.12.2014
31.12.2015
31.12.2016
31.12.2016
Supuesto de base
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Supuesto mejor
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Supuesto peor
-
-
[10-30]
[30-60]
[0-20]
-
-
-
-
Cuadro 9
Intereses del Tesoro Público diferidos/capitalizados en Parex banka
(en millones LVL)
31.7.2010
31.12.2010
31.12.2011
31.12.2012
31.12.2013
31.12.2014
31.12.2015
31.12.2016
31.12.2017
Supuesto de base
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Supuesto mejor
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
Supuesto peor
-
[0-10]
[20-40]
[20-40]
[20-40]
-
-
-
-
(65)
Letonia se ha comprometido a que el total del capital suministrado a Parex banka no exceda de 218,7 millones LVL y no le suministrará ni directa ni indirectamente capital adicional, en forma alguna, después del final de […].
(66)
En el cuadro 10 se muestran las proyecciones relativas al reembolso, por Parex banka, del principal de los depósitos estatales y de los intereses.
Cuadro 10
Proyección del reembolso, por Parex banka, del principal de los depósitos estatales y de los intereses
(en millones LVL)
Supuesto de base
Supuesto peor
Reembolso de principal de los depósitos estatales
[…]
[…]
Reembolso de los intereses de los depósitos estatales
[…]
[…]
Total
[…]
[…]
(67)
La ayuda de rescate en forma del préstamo subordinado (capital de nivel 2) se transferirá a Citadele banka. La remuneración se fijó en la segunda y tercera Decisiones (24) de rescate, basándose en las Recomendaciones del Banco Central Europeo, de 20 de noviembre de 2008, sobre el cálculo del precio de los instrumentos de recapitalización. A partir de diciembre de 2009, los intereses fijos por el préstamo subordinado eran de […] %, después de febrero de 2010 se aumentaron hasta el […] %.
(68)
El Estado no proporcionó capital de nivel 2 a Parex banka en el momento de la división ni se lo suministrará después de esta.
(69)
Como se ha indicado en los considerandos 27-32, determinados activos serán transferidos de Parex banka a Citadele banka, que seguirá realizando alguna de las actividades de Parex banka, entidad que conservará los activos no básicos y no rentables. Por lo que respecta al valor de los activos que permanecerán en Parex banka, un cálculo conservador, basado en el peor escenario hipotético, arroja pérdidas para el Estado de [200-400] millones LVL ([50-300] millones LVL con arreglo al supuesto de base). Las pérdidas corresponderían a cerca del [20-50] % del valor contable de los activos (814 millones LVL) en el peor escenario hipotético y a cerca del […] % según el supuesto de base. Si se tienen en cuenta las cifras de provisiones, el descuento sobre el valor nominal de los activos sería aún mayor.
(70)
En el cuadro 11 se indican las cifras estimadas respectivas de los pasivos pendientes y el capital estatal perdido tras la liquidación de los activos en Parex banka.
Cuadro 11
Pasivos pendientes y capital estatal perdido tras la liquidación de los activos en Parex banka
(en millones LVL)
Supuesto de base
Depósitos estatales pendientes
[0-100]
Recapitalización por el Estado
[…]
Total
[50-300]
Supuesto peor
Depósitos estatales pendientes
[100-200]
Recapitalización por el Estado
[…]
Total
[200-400]
2.5. COMPROMISOS DE LETONIA
(71)
El 3 de septiembre de 2010, para que la Comisión pudiera considerar compatibles con el mercado interior las ayudas de reestructuración concedidas a Citadele banka y Parex banka, Letonia presentó una serie de «Compromisos con la Comisión Europea», un documento firmado por las autoridades de ese país en el que se comprometían a garantizar la plena aplicación del plan de reestructuración y a limitar los falseamientos de la competencia que pudieran ocasionar tales ayudas (en lo sucesivo, «los compromisos»). En los siguientes apartados se describen los compromisos principales.
2.5.1. COMPROMISOS EN RELACIÓN CON CITADELE BANKA
(72)
Compromiso de ceder los préstamos relativos a la CEI: Antes de […] y con arreglo a las condiciones de venta aprobadas por la Comisión, Citadele banka cederá o gestionará la cesión de los préstamos relativos a la CEI. Para llevar a cabo la cesión, Citadele banka deberá encontrar un adquirente y celebrar un acuerdo final vinculante de compraventa a efectos de la enajenación de dichos préstamos el […] como plazo máximo. Si Citadele banka no ha celebrado tal acuerdo antes de esa fecha, deberá otorgar al síndico de las cesiones un mandato exclusivo para vender esos préstamos antes de […].
(73)
Compromiso de ceder el negocio de gestión patrimonial: Con arreglo a las condiciones de venta aprobadas por la Comisión, el negocio de gestión patrimonial deberá cederse a un adquirente antes de […]. A tal efecto, como plazo máximo el […]:
a)
Letonia debe encontrar un adquirente y celebrar un acuerdo vinculante final de compraventa para la enajenación del 100 % de su participación en Citadele banka, incluido el negocio de gestión de patrimonio, o
b)
Citadele banka debe encontrar un adquirente y celebrar un acuerdo vinculante final de compraventa para la enajenación del negocio de gestión patrimonial independientemente del resto de Citadele banka.
Si no se cede el negocio de gestión de patrimonio, junto con Citadele banka o de manera independiente, antes de […], Citadele banka deberá otorgar al síndico de las cesiones un mandato exclusivo para vender el negocio de gestión patrimonial de manera independiente del resto de Citadele banka antes de […].
(74)
Preservación de la viabilidad, la negociabilidad y la competitividad: Hasta el cierre de la venta del negocio de gestión patrimonial, Citadele banka deberá preservar la viabilidad económica, la negociabilidad y la competitividad de dicho negocio de conformidad con las buenas prácticas empresariales, y minimizar en la medida de lo posible cualquier riesgo de pérdida de su potencial competitivo.
(75)
Obligación de separación de actividades: Hasta que no concluya la venta del negocio de gestión patrimonial, Citadele banka deberá mantener dicho negocio separado del resto de las actividades que conserve, y garantizar que el personal clave del negocio de gestión patrimonial no participe de ningún modo en cualquiera de las actividades conservadas y viceversa. Citadele banka deberá nombrar a un gestor responsable de la separación de las actividades bajo el control del síndico encargado de la supervisión. La persona nombrada deberá gestionar el negocio de gestión patrimonial de manera independiente y velando por el interés superior de esa actividad, con el fin de garantizar el mantenimiento de su viabilidad económica, negociabilidad y competitividad, así como su independencia de las restantes actividades conservadas por Citadele banka.
(76)
Compromiso de venta de Citadele banka: Antes del 31 de diciembre de 2015 y con arreglo a las condiciones de venta aprobadas por la Comisión, Letonia cederá o gestionará la cesión de Citadele banka a un adquirente. Para llevar a cabo la cesión, Letonia deberá encontrar un adquirente y celebrar un acuerdo final vinculante de compraventa a efectos de la enajenación de Citadele banka ante del 31 de diciembre de 2014. Para cumplir este compromiso, Letonia debe vender todas las acciones de esa entidad que posea directa o indirectamente (incluso a través de empresas públicas). Si Letonia no ha celebrado tal acuerdo antes del 31 de diciembre de 2014, deberá otorgar al síndico de las cesiones un mandato exclusivo para vender Citadele bank antes del 31 de diciembre de 2015.
(77)
Límites para los nuevos préstamos y depósitos en los países bálticos: En Letonia, Lituania y Estonia Citadele banka y sus empresas afiliadas deberán limitar:
a)
sus nuevos préstamos brutos en términos de volumen y sus cuotas de mercado en la concesión de préstamos en términos de la cartera total de préstamos para Citadele banka y AB «Citadele» bankas (25), y
b)
sus balances de depósitos en términos tanto de volumen como de cuotas de mercado,
hasta los importes máximos autorizados indicados en los cuadros 12-17.
Mercado de Letonia
Cuadro 12
Límites en relación con la concesión de préstamos en Letonia
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Nuevos préstamos básicos brutos (millones LVL)
[28-40]
[115-165]
[120-175]
[130-190]
[145-210]
[160-230]
Cuota de mercado para los préstamos básicos (excluidos préstamos CEI) en términos de porcentaje de la cartera de préstamos respecto de los préstamos totales en Letonia (%)
[ 5] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 6] %
[ 7] %
[ 7] %
Nuevos préstamos brutos del sector de gestión de capital privado (GCP) (26) (millones LVL)
[0-4]
[9-13]
[9.5-14]
[10-15]
[11-17]
[12,5-18]
Cuadro 13
Límites en relación con los balances de depósitos en Letonia
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Balance de depósitos básicos (excluidos depósitos GCP) (millones LVL)
[550-790]
[600-860]
[660-950]
[720-1045]
[795-1150]
[875-1260]
Cuota de mercado para los depósitos básicos (%)
[ 7] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
[ 8] %
Balance de depósitos GCP (millones LVL)
[340-490]
[405-585]
[375-540]
[410-590]
[440-630]
[475-685]
Cuotas de mercado para los depósitos GCP (%)
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
[ 5] %
Mercado de Lituania
Cuadro 14
Límites en relación con la concesión de préstamos en Lituania
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Préstamos nuevos brutos (millones LVL)
[19-27]
[36.5-53]
[40-58]
[44-63]
[48-70]
[53-76]
Cuota de mercado en términos de porcentaje de la cartera de préstamos respecto de los préstamos totales en Lituania (%)
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
Cuadro 15
Límites en relación con los balances de depósitos totales en Lituania
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Balance de depósitos totales (millones LVL)
[115-170]
[130-185]
[140-205]
[155-225]
[170-245]
[190-270]
Cuota de mercado (%)
[ 3] %
[ 3] %
[ 3] %
[ 4] %
[ 4] %
[ 4] %
Mercado de Estonia
Cuadro 16
Límites en relación con la concesión de préstamos en Estonia
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Préstamos nuevos brutos (millones LVL)
[3,2-4,6]
[7-10]
[7,6-11]
[8-12]
[9-13]
[10-14]
Cuota de mercado en términos de porcentaje de la cartera de préstamos respecto de los préstamos totales en Estonia (%)
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
[ 1,5] %
Cuadro 17
Límites en relación con los balances de depósitos totales en Estonia
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Balance de depósitos totales
[85-125]
[95-135]
[105-150]
[115-165]
[125-180]
[135-195]
Cuota de mercado (%)
[ 1] %
[ 1,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
[ 2,5] %
(78)
Límites en relación con los depósitos correspondientes a las sucursales alemana y sueca: Citadele banka limitará sus balances de depósitos en las sucursales alemana y sueca, en términos tanto de volumen como de cuotas de mercado respectivas, hasta los importes máximos autorizados que se indican en los cuadros 18 y 19.
Cuadro 18
Límites en relación con los balances de depósitos totales para la sucursal alemana
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Balance de depósitos totales (millones LVL)
[47-69]
[50-75]
[60-85]
[65-90]
[70-100]
[80-110]
Cuota de mercado (%)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
Cuadro 19
Límites en relación con los balances de depósitos totales para la sucursal sueca
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Balance de depósitos totales (millones LVL)
[35-50]
[40-55]
[40-60]
[45-70]
[50-75]
[55-80]
Cuota de mercado (%)
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
[ 0,5] %
(79)
Prohibición de aumentar el número de sucursales: Citadele banka no incrementará el número total de sucursales, sin que ello le impida, no obstante, reubicar algunas de ellas.
(80)
Los compromisos expuestos en los considerandos 77-79 serán de aplicación hasta que se haya completado el reembolso total de las ayudas públicas en forma de medidas de liquidez suministradas a Citadele bank por Letonia y se haya procedido al cierre de la venta de Citadele banka, y como mínimo hasta […]. Si el negocio de gestión patrimonial es vendido por separado del resto de Citadele banka, los límites relativos a los préstamos y depósitos GCP (parte del negocio de gestión patrimonial) mencionados en el considerando 77 dejarán de ser de aplicación después de la finalización de la venta independiente de dicho negocio.
(81)
Remuneración de la medida de rescate de activos: En cuanto al rescate de activos, Citadele banka deberá ofrecer a Letonia una remuneración no inferior al importe de las pérdidas que, según las estimaciones, Letonia pueda sufrir en el peor escenario hipotético, es decir, la suma de las medidas de liquidez proporcionadas por Letonia que se podrían perder al final de la liquidación de los activos ([100-200] millones LVL) más el capital total que se prevé suministrar a Parex banka a partir de la fecha de traspaso ([…] millones LVL). La remuneración adoptará la forma de un asiento de costes en la cuenta de pérdidas y ganancias, es decir, antes de la determinación de los ingresos netos anuales. Esa remuneración se deberá pagar cada año en que el coeficiente de adecuación del capital de Citadele banka (considerada por separado) sea igual o superior al 12 % y el coeficiente de adecuación del capital del grupo sea igual o superior al 8 %, siempre que el importe pertinente no provoque que Citadele banka presente pérdidas el ejercicio de que se trate. Este compromiso será de aplicación hasta el cierre de la venta de Citadele banka.
(82)
Prohibición de adquisiciones: Citadele banka se abstendrá de adquirir entidades financieras o no financieras hasta que no se hayan reembolsado la totalidad de las ayudas de reestructuración proporcionadas por Letonia en forma de medidas de liquidez y se haya procedido al cierre de la venta de la entidad.
(83)
Prohibición de nuevos préstamos CEI: Hasta el cierre de la venta de los préstamos CEI, Citadele banka no deberá conceder nuevos préstamos a clientes de los países de la CEI ni a clientes cuyos beneficiarios últimos sean de países de la CEI. Tanto Citadele banka como sus empresas afiliadas solo podrán desembolsar fondos cuando el contrato formal de préstamo haya sido firmado antes de la fecha de transferencia. Citadele banka dejará de conceder anticipos adicionales en relación con préstamos existentes, excepto cuando sea necesario para mantener o aumentar la probabilidad de que Citadele o sus empresas afiliadas obtengan el reembolso de préstamos pendientes. Además, el importe de tales anticipos no podrá exceder del 2 % de la cartera de préstamos del año precedente.
2.5.2. COMPROMISOS EN RELACIÓN CON PAREX BANKA
(84)
Prohibición de nuevas actividades: Ni Parex banka ni sus empresas afiliadas podrán realizar ninguna nueva actividad que no sea necesaria para su tarea principal, es decir, gestionar los activos para su venta posterior.
(85)
Parex banka y sus empresas afiliadas dejarán de:
a)
conceder nuevos préstamos a empresas o clientes privados, incluidos préstamos de arrendamiento financiero; Parex banka y sus empresas afiliadas solo podrán desembolsar fondos cuando el contrato formal de préstamo se haya firmado antes de la fecha de traspaso o no haya nuevos recursos y el contrato se efectúe para reestructurar el empréstito vinculado a activos por reestructurar; Parex banka podrá conceder nuevos préstamos a sus empresas afiliadas con el fin de gestionar garantías recuperadas;
b)
conceder anticipos adicionales en relación con préstamos existentes, excepto cuando sea necesario para mantener o aumentar la probabilidad de que Parex banka o sus empresas afiliadas obtengan el reembolso de préstamos pendientes o cuando se necesiten anticipos adicionales para financiar reparaciones y mejoras necesarias para la integridad estructural de la propiedad asegurada. Además, el importe de tales anticipos no podrá exceder del 5 % de la cartera de préstamos del año precedente;
c)
aceptar nuevos depósitos de particulares;
(86)
Parex banka y sus empresas afiliadas deberán liquidar o ceder todas las actividades de arrendamiento financiero antes del […].
(87)
El importe total máximo de capital proporcionado directa o indirectamente a Parex banka por Letonia, en cualquier forma posible, no excederá de 218,7 millones LVL. Las autoridades letonas no podrán proporcionar, ni directa ni indirectamente, ninguna forma posible de capital adicional a Parex banka después […].
2.5.3. OTROS COMPROMISOS
(88)
Prohibición de dividendos y cupones: Citadele banka, Parex banka y sus empresas afiliadas no pagarán a sus inversores ningún dividendo o cupón sobre los instrumentos de capital existentes (incluidos instrumentos superiores e inferiores de nivel 2, acciones preferenciales y acciones B) ni ejercerán ningún derecho de rescate en relación con ellos, a menos que estén legalmente obligados a hacerlo. Sin embargo, este compromiso no se aplica al capital en poder de Letonia, directa o indirectamente, ni al capital del que sean titulares Citadele banka y Parex banka en sus empresas afiliadas.
(89)
Prohibición de la mención publicitaria del apoyo del Estado: Ni Citadele banka ni Parex banka podrán utilizar con fines publicitarios la concesión de ayudas estatales, la titularidad del Estado o cualesquiera ventajas competitivas que puedan derivarse de esas ayudas o esa titularidad.
(90)
Los compromisos expuestos en los considerandos 88-89 serán de aplicación a Citadele bank hasta que se haya completado el reembolso total de las ayudas estatales en forma de las medidas de liquidez ofrecidas por Letonia a esa entidad y se haya procedido al cierre de la venta de Citadele banka.
(91)
Separación entre Citadele banka y Parex banka: La separación operativa de Citadele banka y Parex banka deberá haberse completado totalmente antes del 1 de agosto de 2011, excepto por lo que respecta a determinadas actividades informáticas y a la gestión y administración de los préstamos CEI. La remuneración de este último servicio deberá ajustarse a los niveles vigentes en el mercado.
(92)
Síndicos: Se nombrará un síndico de supervisión para desempeñar las funciones especificadas en la sección F de los compromisos.
(93)
Cuando Letonia o Citadele banka, según proceda, no haya celebrado un acuerdo vinculante de compraventa un mes antes de la expiración de los plazos mencionados en los considerandos 72, 73 y 76, se nombrará un síndico de cesiones para desempeñar las funciones especificadas en la sección F de los compromisos.
(94)
Los síndicos serán independientes de Citadele banka, Parex banka y Letonia, estarán adecuadamente cualificados para desempeñar su mandato y no podrán estar sometidos a ningún conflicto de interés, ni original ni sobrevenido.
(95)
La Comisión será competente para aprobar o rechazar discrecionalmente el nombramiento de los síndicos propuestos y para aprobar su mandato, que podrá someter a las modificaciones que considere necesarias para que los interesados puedan cumplir sus obligaciones.
(96)
El síndico o los síndicos asumirán las tareas especificadas para garantizar el cumplimiento de los compromisos. La Comisión podrá, a iniciativa propia o a petición del síndico, Letonia, Citadele banka o Parex banka, impartir órdenes o instrucciones al síndico con el fin de garantizar el cumplimiento de las condiciones y obligaciones mencionadas en la presente Decisión y en los compromisos.
3. RAZONES PARA LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL
(97)
En este caso, la Comisión abrió el procedimiento de investigación formal sobre el plan inicial de reestructuración presentado el 11 de mayo de 2009 porque, entre otras cosas, dudaba de que fuera adecuado para contribuir al restablecimiento de la viabilidad a largo plazo de la entidad sin un apoyo constante del Estado.
(98)
En concreto, no estaba claro cómo y cuándo Parex banka volvería a cumplir los requisitos reglamentarios pertinentes. El plan inicial tampoco abordaba de manera adecuada los factores de riesgo (incluida la exposición a prestatarios ajenos a la OCDE) señalados en el informe de diligencia debida presentado con el plan de reestructuración. Además, parecía que el plan inicial estaba basado en supuestos bastante optimistas sobre las futuras condiciones de funcionamiento. La Comisión albergaba dudas sobre la manera en que el banco hubiera sido capaz de gestionar la eliminación de las restricciones a la retirada de depósitos. A pesar de los problemas de liquidez, parecía que el plan inicial estaba basado en una estrategia empresarial de expansión para todos los segmentos de concesión de préstamos y no preveía el abandono o la reducción significativa de las actividades más arriesgadas, como la concesión de préstamos a personas con un elevado neto patrimonial de los países de la CEI. En cuanto a la entonces proyectada expansión de los volúmenes de depósitos y las actividades de captación de depósitos, había dudas en torno al carácter realista y eficiente del plan. Además, en aquel momento las autoridades letonas no habían presentado los resultados de la prueba de resistencia. Así pues, en la Decisión de apertura la Comisión invitó a las autoridades letonas a reconsiderar la estrategia empresarial global propuesta para Parex banka.
(99)
El plan preveía una estrategia de expansión empresarial que parecía basarse, fundamentalmente, en una política agresiva de precios y márketing para recuperar las cuotas de mercado perdidas aprovechando la ventaja competitiva obtenida por el banco gracias a la ayuda estatal. Sin embargo, no incluía medidas adecuadas para limitar los falseamientos de la competencia.
(100)
Por lo que respecta a la cuestión de la distribución de cargas/contribución propia, el plan inicial no ofrecía información clara sobre el importe total del apoyo público requerido y la contribución propia de Parex banka. La Comisión se preguntaba si el enfoque del plan inicial era lo suficientemente preciso para limitar al máximo la cuantía de la ayuda. En todos los escenarios hipotéticos la entidad seguía dependiendo de las garantías o los dispositivos de liquidez del Estado incluso al final del período de reestructuración. En este contexto, la Comisión tenía también que investigar en qué medida podrían reducirse las necesidades de financiación de Parex banka si la atención se focalizara en las actividades básicas y en una mayor reducción general del tamaño del banco.
4. OBSERVACIONES DE PARTES INTERESADAS
(101)
Por lo que respecta a la Decisión de apertura, en los plazos establecidos no se recibió ninguna observación de terceros interesados.
5. OBSERVACIONES DE LETONIA
(102)
En respuesta a la Decisión de apertura, las autoridades de Letonia presentaron un plan revisado de reestructuración, fechado el 4 de septiembre de 2009, con el que trataban de despejar algunas de las dudas planteadas por la Comisión modificando la estrategia de reestructuración para Parex banka. El contenido del plan se describe en la sección 3.2. No obstante, tras la decisión final sobre la división de Parex banka, ese plan fue sustituido por el plan final de reestructuración, presentado el 7 de julio de 2010.
6. OTRAS OBSERVACIONES
(103)
Tras la expiración del plazo establecido, la Comisión recibió sendas cartas, de 15 de junio y 13 de julio de 2010, enviadas por los antiguos accionistas mayoritarios de Parex banka. La Comisión también recibió otras cartas enviadas por diputados al Parlamento de Letonia, fechadas los días 22 de junio y 1 de julio de 2010. La principal cuestión planteada en las cartas de 15 de junio y 13 de julio de 2010 guardaba relación con la elección entre los escenarios «good-out» y «bad-out» para la reestructuración de la entidad. Las cartas de 22 de junio y 1 de julio de 2010 se centraban en las implicaciones que podrían tener la estrategia escogida para Parex banka y las iniciativas legislativas en curso teniendo en cuenta el ordenamiento jurídico de Letonia.
(104)
La Comisión señala que ha tenido en cuenta oportunamente las cuestiones planteadas en esas cartas en la evaluación del plan final de reestructuración, en la medida en que fuesen pertinentes y entraran dentro de su ámbito de competencia.
7. EVALUACIÓN
7.1. EXISTENCIA DE AYUDA
(105)
La Comisión debe evaluar si las medidas consideradas constituyen ayudas estatales. El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado interior, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas.
(106)
Por lo que respecta a las medidas de rescate en forma de garantía, aporte de liquidez y recapitalización concedidas a Parex banka, y que se mantienen tras la división de esa entidad durante la fase de reestructuración, la Comisión señala que ya ha establecido que constituyen ayudas estatales en la primera Decisión (27) de rescate. La Comisión no tiene ningún motivo para cambiar su evaluación anterior a este respecto. Del mismo modo, como esas medidas benefician a una parte sustancial de la actividad económica que anteriormente realizaba Parex banka y que prosigue Citadele banka, constituyen también ayudas estatales en favor de Citadele banka.
(107)
En cuanto a las medidas de ayuda descritas en los considerandos 63 y 69, Letonia las ejecuta para la reestructuración de Parex banka, que participaba y sigue participando, en parte, en actividades transfronterizas e internacionales. Asimismo, Citadele banka, que se hace cargo de algunas actividades económicas de Parex banka, interviene e intervendrá en mercados abiertos a la competencia internacional. Así pues, cualquier ventaja derivada de los recursos del Estado tendrá efectos sobre la competencia en el sector bancario y el comercio en el interior de la Unión. Además, las medidas consideradas son selectivas ya que solamente benefician a Citadele banka y Parex banka y se financian mediante recursos del Estado. En las circunstancias actuales de crisis financiera y teniendo en cuenta las dificultades financieras de Parex banka, un inversor en una economía de mercado no habría concedido tales medidas en términos comparables.
(108)
Por añadidura, por lo que respecta a las medidas de capitalización, se considera que un inversor en una economía de mercado espera obtener un rendimiento proporcional al riesgo percibido de la inversión correspondiente. Ello es especialmente cierto en el caso de Citadele banka, una entidad que en la actualidad carece de calificación crediticia y ha sido creada en el contexto de la reestructuración del banco en dificultades.
(109)
Se considera que el traspaso de activos de Parex banka a Citadele banka ejecutado en el marco del escenario good-out (véase el considerando 69) constituye una medida de rescate de activos, puesto que se libera al banco de nueva creación (Citadele banka) de la carga de pérdidas que podrían acarrear los activos no básicos y no rentables dejados en Parex banka. Por su parte, gracias a ese rescate Citadele banka logra evitar el ulterior agotamiento de su capital. Así pues, la medida considerada confiere una ventaja a Citadele banka.
(110)
La medida de rescate de activos se financia mediante recursos del Estado, puesto que, según el plan final de reestructuración, Letonia proporcionará un máximo de 218,7 millones LVL a Parex banka hasta […], un capital que, junto con los depósitos existentes, por valor de [100-200] millones LVL, podría no ser reembolsado al final del período […] proyectado (véase el cuadro 11).
(111)
Teniendo en cuenta lo anterior, se considera que la recapitalización adicional en el momento de la división, en forma de una inyección de capital de 103 millones LVL en favor de Citadele banka, la conversión de los depósitos del Estado y los intereses devengados por ellos en Parex banka en el momento de la división y tras ella (véase el considerando 63), así como la medida de rescate de activos (véase el considerando 69), constituyen también ayudas estatales de conformidad con el artículo 107, apartado 1, del TFUE.
7.2. COMPATIBILIDAD DE LAS AYUDAS
7.2.1. BASE JURÍDICA PARA LA EVALUACIÓN DE LA COMPATIBILIDAD
(112)
Según el artículo 107, apartado 3, letra b) del TFUE, la Comisión puede considerar compatibles con el mercado interior las ayudas destinadas «a poner remedio a una grave perturbación en la economía de un Estado miembro». Como ya se indicó en la Decisión de apertura, la Comisión considera que, debido a la relevancia sistémica de Parex banka, el artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE se puede aplicar en este caso, y que las medidas de ayuda notificadas deben ser evaluadas sobre esa base.
(113)
Partiendo de la base de las tres Comunicaciones (28) aprobadas en el contexto de la crisis económica actual que estaban vigentes en el momento de adopción de la Decisión, en la Decisión de apertura el caso fue evaluado de manera preliminar en consonancia con los principios de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (29), tomando en consideración las características particulares de la crisis en los mercados financieros.
(114)
Aunque en la Decisión de apertura se hacía referencia a las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, en el considerando 49 de la Comunicación sobre la recuperación de la viabilidad y la evaluación de las medidas de reestructuración en el sector financiero en la crisis actual con arreglo a las normas sobre ayudas estatales (en lo sucesivo, «la Comunicación sobre reestructuración») (30), la Comisión aclaró que todas las ayudas relativas a entidades financieras que le hubiesen sido notificadas antes del 31 de diciembre 2010 serían evaluadas como ayudas de reestructuración en favor de bancos de conformidad con la Comunicación sobre reestructuración, en vez de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis.
(115)
Por lo que se refiere a la medida de rescate de activos, también debería evaluarse sobre la base de la Comunicación de la Comisión sobre el tratamiento de los activos cuyo valor ha sufrido un deterioro en el sector bancario comunitario (31) (en lo sucesivo, «la Comunicación sobre activos deteriorados»).
(116)
En el contexto de la primera Decisión de rescate ya se había establecido (y posteriormente se confirmaría, en particular en la Decisión de apertura) que Parex banka es una entidad en dificultades y que, por lo tanto, era necesario proceder a una profunda reestructuración del banco.
7.2.2. CONFORMIDAD DE LAS MEDIDAS CON LA COMUNICACIÓN SOBRE ACTIVOS DETERIORADOS
(117)
Como ya se ha indicado en los considerandos 108, 109 y 111, la operación relativa al transferencia de activos de Parex banka a Citadele banka puede considerarse una medida de rescate de activos. El Estado asumirá gran parte de las pérdidas de los activos no básicos y los activos no rentables.
(118)
Las condiciones específicas aplicables a las medidas de rescate de activos se establecen en la Comunicación sobre activos deteriorados. De conformidad con lo dispuesto en su sección 5.2, toda medida de ese tipo debe garantizar la transparencia ex ante y contemplar una distribución adecuada de cargas, para a continuación proceder a la valoración correcta de los activos elegibles y ofrecer al Estado la remuneración adecuada, de modo que con la medida se garantice la responsabilidad de los accionistas y no se provoquen falseamientos indebidos de la competencia.
(119)
En general, cuando este caso se diferencia de operaciones similares (32), las divergencias son positivas, ya que Letonia no cubrirá todas las pérdidas que procedan de la cartera deteriorada. En vez de ello, solo se garantiza la cobertura de pérdidas hasta un importe máximo, y en la medida necesaria para que Parex banka cumpla los requisitos de adecuación de capital hasta […]. En los escenarios de división de activos en los que se opta por el método good-out, como en el caso que nos ocupa, parte de la carga de las pérdidas relativas a los activos no básicos y a los activos no rentables recae también sobre los antiguos accionistas mayoritarios y los accionistas históricos minoritarios. Ese método es valorado positivamente desde el punto de vista de las ayudas estatales, puesto que limita en cierta medida la necesidad de proceder a una valoración exhaustiva del alcance del deterioro de los activos.
(120)
De conformidad con la Comunicación sobre activos deteriorados, se debe evaluar la adecuación del precio de traspaso y de la remuneración. En el caso que nos ocupa, está claro que el valor contable de los activos que conserva Parex banka es superior a su valor de mercado, de modo que constituye una ayuda estatal en favor de Citadele banka, como ya se ha establecido en los considerandos 109-111.
(121)
Según los puntos 23 y 41 de la Comunicación sobre activos deteriorados, el precio de traspaso en las medidas de adquisición de activos debe basarse en su valor económico subyacente a largo plazo. Por consiguiente, en un escenario good-out, en principio el banco sano debería cubrir la diferencia entre el valor de traspaso y el valor económico real. Si ello no es posible para evitar la insolvencia técnica, esa diferencia tendría que ser recuperada, por ejemplo, a través de un reembolso.
(122)
En el caso que nos ocupa y como ya se ha indicado en el considerando 69, un planteamiento conservador basado en el peor escenario hipotético supondría pérdidas para el Estado valoradas [entre 100 y 400] millones LVL; en el escenario hipotético de base esas pérdidas serían de […] millones LVL. Teniendo en cuenta que la mayoría de los préstamos están colateralizados, las valoraciones incluidas en las proyecciones financieras sobre el valor económico a largo plazo de los activos no parecen excesivamente optimistas. Si Citadele banka pudiera cubrir totalmente esas pérdidas, la medida sería equivalente a un traspaso de activos al valor económico real.
(123)
Además, de conformidad con la sección 5.2 de la Comunicación sobre activos deteriorados, la Comisión considera que Citadele banka debe pagar una remuneración adecuada por el rescate de capital que propician las medidas relativas a los activos deteriorados.
(124)
El objetivo de exigir una remuneración (incluido, si procede, un reembolso) es doble: garantizar la distribución de cargas y garantizar condiciones equitativas (es decir, minimizar los falseamientos de la competencia).
(125)
Vistos el efecto estimado del rescate de activos y los ingresos netos proyectados (véanse los cuadros 3 y 4), la Comisión opina que Citadele banka no podrá pagar la remuneración requerida (incluido un reembolso total) por dicho rescate y recuperar simultáneamente su viabilidad. Ahora bien, los ingresos netos proyectados deberían permitirle pagar al menos parte de esa remuneración después de que recupere la rentabilidad y su base de capital sea adecuada.
(126)
Así pues, la Comisión aplaude el compromiso asumido por Letonia, en virtud del cual la remuneración máxima que Citadele banka ofrecerá al Estado por el rescate de activos equivaldrá al importe de las pérdidas estimadas en el peor escenario hipotético, resultado de sumar los depósitos del Estado que se perderán al término de la liquidación de los activos ([entre 100 y 200] millones LVL) y las medidas estatales de recapitalización ([…] millones LVL). El pago de la remuneración adoptará la forma de gastos en la cuenta de pérdidas y ganancias, es decir, antes del cálculo del resultado anual neto, y se deberá realizar cada ejercicio en que el coeficiente de solvencia de Citadele banka no sea inferior al 12 % siempre que el importe de la remuneración no haga sufrir pérdidas a la entidad en el ejercicio en cuestión. Este compromiso se respetará hasta el cierre de la venta de Citadele banka (véase el considerando 81). En general, la Comisión considera que este mecanismo garantiza, en la medida de lo posible, que Citadele banka contribuya a sufragar los costes resultantes de […].
(127)
Sin embargo, como es posible que la remuneración y el reembolso no lleguen al nivel previsto en la Comunicación sobre activos deteriorados, en el punto 41 de la misma se exige una reestructuración de gran alcance. Dicha reestructuración ha de incluir, en particular, una limitación significativa del tamaño del banco con problemas, a modo de compensación por el hecho de que Citadele banka no soporte totalmente las pérdidas ni pague una remuneración plenamente adecuada.
(128)
Para concluir si la reestructuración es o no suficiente, debe valorarse partiendo de los objetivos de la remuneración y el reembolso, es decir, la distribución de cargas y la mitigación de los falseamientos de la competencia. En particular, es preciso determinar si se ha logrado una distribución de cargas suficiente a través de otros medios y si se han limitado los falseamientos de la competencia verificando el tamaño de Citadele banka y su posición en el mercado. Esa valoración tendrá que tener en cuenta las demás medidas de ayuda aprobadas en favor de Parex banka y Citadele banka y se expone en la sección de la presente Decisión en la que se analiza la compatibilidad de las medidas de ayuda con la Comunicación sobre reestructuración (véanse los considerandos 144 y siguientes).
(129)
Tras la división, Parex banka será una entidad distinta y organizativamente independiente de Citadele banka, según lo dispuesto en la sección 5.6 de la Comunicación sobre activos deteriorados.
(130)
A modo de conclusión, la Comisión considera que el caso que nos ocupa se ajusta a lo dispuesto en la Comunicación sobre activos deteriorados.
7.2.3. COMPATIBILIDAD CON ARREGLO A LA COMUNICACIÓN SOBRE REESTRUCTURACIÓN
(131)
En dicha Comunicación se establecen las normas sobre ayudas estatales aplicables a la reestructuración de entidades financieras en la crisis actual. Para ser compatible con el artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE, la reestructuración de una entidad financiera en el contexto de la crisis financiera actual ha de:
i)
propiciar la recuperación de la viabilidad a largo plazo del banco,
ii)
incluir una contribución propia suficiente de la entidad beneficiaria (distribución de cargas),
iii)
incluir medidas suficientes para limitar el falseamiento de la competencia.
(132)
De conformidad con la sección 2 de la Comunicación sobre reestructuración, el Estado miembro de que se trate debe presentar un plan de reestructuración coherente, completo y detallado. Debe demostrar cómo el banco recuperará de manera duradera su viabilidad sin las ayudas estatales, en el menor plazo posible. En el plan se deben concretar también las causas de las dificultades de la entidad y sus propias deficiencias, y esbozar cómo las medidas de reestructuración propuestas corregirán los problemas subyacentes de la entidad.
(133)
Con arreglo a los requisitos establecidos en el punto 11 de la Comunicación sobre reestructuración, el plan final de reestructuración presentado por Letonia es coherente, completo y detallado. Ofrece información exhaustiva sobre el modelo empresarial, las hipótesis subyacentes y las proyecciones financieras resultantes. Conforme al punto 10 de dicha Comunicación, el plan señala también las causas de las dificultades afrontadas por Parex banka, en particular la elección, por parte de los gestores, de una estrategia empresarial inadecuada y la adopción de algunas decisiones muy arriesgadas (véase la sección 2.1 y los considerandos 38-42 de la presente Decisión). Las actividades de reestructuración presentadas en el plan final abordan de manera adecuada las deficiencias de la entidad. Así pues, en el plan final de reestructuración se despejan las reservas expuestas en la Decisión de apertura en relación con el plan de reestructuración inicialmente notificado.
(134)
Más en concreto, por lo que se refiere al enfoque del modelo de negocio -una de las principales reservas expresadas en la Decisión de apertura-, con arreglo al plan final de reestructuración Citadele banka reorientará sus actividades centrándolas en el negocio bancario tradicional en los países bálticos. Por consiguiente, Citadele banka se concentrará en sus actividades básicas, retirándose simultáneamente de los ámbitos que agravaron sus dificultades financieras. En particular, se valora positivamente que todos los arrendamientos financieros en la CEI (incluidas las filiales) y los préstamos no rentables en la CEI se dejen en manos de Parex banka. Por lo que respecta a los préstamos rentables en la CEI, aunque se transfirieron a Citadele banka, Letonia se ha comprometido a cederlos, y en cualquier caso no se generarán nuevos préstamos (véanse los considerandos 72 y 83). Además, el negocio de gestión de patrimonio será cedido por separado de Citadele banka antes del […] o vendido junto a esa entidad si se encuentra un inversor para la totalidad del banco antes de esa fecha (véase el considerando 73 de la presente Decisión).
(135)
Adicionalmente, como indicó la Comisión en la Decisión de apertura, la entidad (Citadele banka) que se configurará tendrá un tamaño muy inferior al de Parex banka antes de la crisis. La reducción de su tamaño se debe, en particular, a la división y a las cesiones que se llevarán a cabo. En el plan final de reestructuración, la agresiva expansión en los mercados de préstamos y depósitos prevista en el plan inicial ha sido revisada a la baja de manera conservadora y estará sujeta a límites precisos, según los compromisos formulados por Letonia (véanse los considerandos 77 y 78 de la presente Decisión).
(136)
También se valoran positivamente los cambios en el estilo de gestión (ya han sido sustituidos los accionistas mayoritarios y los miembros de los órganos directivos) y la gobernanza empresarial de Citadele banka, así como el refuerzo de los controles y la gestión del riesgo en el seno de la entidad. Parex banka ya ha reducido los costes administrativos un 39 %. Se prevé que el coeficiente costes/ingresos de Citadele banka disminuya hasta un [entre el 35 y el 55] % en 2014, sobre todo gracias a la optimización de la red de sucursales y los gastos de personal.
(137)
De conformidad con los requisitos expuestos en los puntos 12 a 15 de la Comunicación sobre reestructuración, el plan final de reestructuración debería demostrar también cómo la entidad logrará recuperar en el menor plazo posible su viabilidad a largo plazo sin recurrir constantemente a la ayuda estatal. En particular, el banco debería ser capaz de generar una rentabilidad adecuada de los recursos propios, cubriendo al mismo tiempo todos los costes de sus operaciones normales y cumpliendo los requisitos reglamentarios pertinentes.
(138)
En primer lugar, el plan de reestructuración ofrece proyecciones y datos financieros detallados para el período 2006-2015, dando información sobre los ingresos, los costes, los deterioros de valor, las ganancias y la posición de capital de la entidad. A juicio de la Comisión, las proyecciones del supuesto de base ofrecidas están basadas en hipótesis macroeconómicas subyacentes razonables (son menos optimistas que las de las Previsiones Económicas Europeas de la Primavera de 2010).
(139)
Citadele banka prevé volver a generar beneficios en 2011 e ir mejorando constantemente sus resultados anuales a lo largo del período de reestructuración. En 2014 se prevé que la rentabilidad de los recursos propios se sitúe [entre el 18 y el 28] %, lo que parece un nivel de remuneración suficiente en las condiciones normales de mercado en Letonia. Ese porcentaje sería comparable al histórico alcanzado en 2006 (28 %) y 2007 (20 %). Los coeficientes de capital de Citadele banka y del grupo se mantienen muy por encima de los requisitos reglamentarios mínimos. Vista la información presentada y teniendo en cuenta la estabilidad del modelo de negocio de la entidad y el historial de Parex banka en relación con sus operaciones básicas, la Comisión considera viables las proyecciones presentadas.
(140)
En segundo lugar, a la luz del ejercicio de pruebas de resistencia llevado a cabo por el Banco Central (véase el considerando 45), la Comisión opina que Citadele banka es capaz de resistir un escenario de tensión sin requerir ayuda adicional. El escenario de tensión demuestra que la entidad cumple los requisitos de capital reglamentarios. Además, el análisis de sensibilidad utilizado en las pruebas de resistencia muestra que una modificación significativa del entorno económico no debería poner en peligro la viabilidad de la entidad.
(141)
En tercer lugar, las restricciones sobre la retirada de depósitos no se aplicarán a Citadele banka y se cumplirán todos los demás requisitos reglamentarios. Por lo que respecta a las restricciones sobre la retirada de depósitos, gran parte de los principales impositores han aceptado mantener sus depósitos en el banco durante un período de tiempo determinado después de que se hayan eliminado tales restricciones. Esos depósitos han sido transferidos efectivamente a Citadele banka (como se indica en el cuadro 2). Además, la Comisión aplaude el modelo propuesto de financiación, de riesgo reducido, que se basa en mayor medida en una financiación a mayor plazo, con lo que se corrige la discordancia que existía previamente entre los vencimientos de activos y pasivos.
(142)
Por último, el plan prevé que Citadele banka reembolse las medidas de liquidez del Estado antes del 31 de diciembre de 2012 incluso en el peor escenario hipotético. Ese pago despeja la reserva planteada en el considerando 80 de la Decisión de apertura, en el sentido de que la entidad seguiría apoyándose en la liquidez del Estado más allá del período de reestructuración. Además, la Comisión observa que los 103 millones LVL de capital público colocados en Citadele banka en la fecha de la división serán «rescatados» en consonancia con el compromiso asumido por Letonia en relación con la venta de Citadele banka antes del 31 de diciembre de 2014 (véase el considerando 76).
(143)
A la luz de las consideraciones expuestas, la Comisión estima que el nuevo modelo de negocio de Citadele banka es viable y sostenible a largo plazo. Así pues, la entidad reestructurada será capaz de competir en el mercado por sus propios medios, de conformidad con los requisitos reglamentarios pertinentes, y su viabilidad no se verá amenazada ni siquiera en un entorno que cambie significativamente. Por consiguiente, a juicio de la Comisión el plan de reestructuración de Parex banka satisface los requisitos de la Comunicación sobre reestructuración en cuanto a la recuperación de la viabilidad a largo plazo.
(144)
Según la sección 3 de la Comunicación sobre restructuración, las entidades y sus accionistas deben contribuir a la reestructuración en la mayor medida posible, de modo que se limite al máximo la cuantía de la ayuda y se aborden los falseamientos de la competencia y el riesgo moral. Ese requisito implica que las entidades deben utilizar sus recursos propios para financiar la reestructuración, vendiendo activos, por ejemplo, y que los accionistas deberían sufragar las pérdidas de la entidad cuando sea posible. Con arreglo al punto 23 de la Comunicación sobre restructuración, la ayuda correspondiente ha de limitarse a los costes que sean necesarios para la recuperación de la viabilidad.
(145)
A diferencia del plan inicial de reestructuración presentado el 11 de mayo de 2009, el plan final tiene un enfoque preciso y abandona la estrategia de expansión prevista inicialmente para Parex banka. Ese planteamiento selectivo contribuía a limitar la ayuda necesaria. En este contexto se valoran positivamente las cesiones propuestas y la reducción del balance de Citadele banka, así como la colocación de Parex banka en […]. En particular, los ingresos procedentes de la materialización de los activos financiarán parcialmente los costes de la reestructuración y limitarán la ayuda necesaria. La Comisión subraya que las autoridades de Letonia han presentado un calendario detallado para las cesiones planificadas y se han comprometido a nombrar a un síndico de supervisión y un síndico de cesiones para garantizar el cumplimiento de los compromisos. Además, junto a la contribución a los costes de la reestructuración con cargo a los recursos internos generados por el banco, la Comisión señala que la entidad está aplicando medidas de recorte de costes de gran alcance.
(146)
Se considera que las medidas ya aplicadas y las que se ha comprometido a llevar a cabo Letonia garantizan que se utilicen recursos propios y que los titulares de capital privado de Parex banka contribuyan a la reestructuración de manera adecuada.
(147)
La adquisición por Letonia, por el precio simbólico de 2 LVL, de la totalidad de las participaciones en Parex banka en manos de los antiguos accionistas mayoritarios pone en evidencia la carga que se hace recaer sobre ellos. Han sido eliminados totalmente, de modo que cabe considerar que han soportado las consecuencias de la quiebra de esa entidad. Además de proceder a la eliminación de los antiguos accionistas mayoritarios, a consecuencia de la recapitalización de la entidad por parte del Estado y del BERD se ha diluido significativamente la participación de los accionistas minoritarios. Su participación se ha diluido, pasando de suponer el 15,2 % a controlar en la actualidad el 3,7 % de la entidad, y seguirán con Parex banka tras la división ([…]). Estas medidas suponen una señal valiosa contra el riesgo moral.
(148)
Asimismo, los préstamos subordinados concedidos a accionistas históricos formarán parte del pasivo secundario en Parex banka. En el escenario hipotético de base no se prevé que al liquidar los activos de Parex banka se generen ingresos suficientes para cubrir el pasivo principal en la entidad. Como los préstamos subordinados vencen en el período 2015-2018 y el Estado solo prestaría apoyo al capital de Parex banka […], al tiempo que recibe simultáneamente una remuneración adecuada por los depósitos del Estado, es probable que los titulares de deuda subordinada registren pérdidas en relación con el capital que hayan invertido […].
(149)
El riesgo moral se aborda de manera adecuada mediante la contribución propia de los antiguos titulares de capital en la entidad. Por consiguiente, en el plan de reestructuración de Parex banka se prevé una distribución adecuada de la carga y una contribución propia a la reestructuración. Así pues, el plan final de reestructuración respeta lo dispuesto en la sección 3 de la Comunicación sobre reestructuración.
(150)
La sección 4 de la Comunicación sobre reestructuración exige que el plan de reestructuración incluya medidas que limiten los falseamientos de la competencia y garanticen la competitividad del sector bancario. Además, esas medidas deben garantizar que la ayuda estatal no se emplee para financiar comportamientos anticompetitivos.
(151)
A juicio de la Comisión, la batería de medidas incluidas en el plan final de reestructuración constituyen una mejora considerable en comparación con las del plan inicial, lo que despeja las reservas planteadas al respecto en la Decisión de apertura. Habida cuenta de las cesiones significativas, los topes para las cuotas de mercado y el redimensionamiento de la entidad (véase el cuadro 20), la Comisión considera que el plan constituye una batería adecuada de medidas que contribuirán al mantenimiento de condiciones equitativas y mercados competitivos. Se ha modificado la estrategia prevista en el plan notificado inicialmente, basada en la expansión del negocio, y sobre la que se plantearon serias dudas en la Decisión de apertura. El plan de reestructuración final se basa en una reducción notable del tamaño de la entidad, tanto por lo que respecta al balance total como por lo que se refiere a las cuotas de mercado en los mercados más importantes.
Cuadro 20
Redimensionamiento y reducción de la presencia de Citadele banka en los mercados más importantes
Activos de Citadele banka en comparación con Parex banka antes de la crisis
Citadele banka al final del período de reestructuración,
año 2014
(incluido el crecimiento gradual)
Reducción de la cuota de mercado en los mercados de préstamo básicos al final del período de reestructuración
(incluido el crecimiento gradual)
Reducción de la cuota de mercado en los mercados de depósitos (actividades básicas y de gestión de patrimonio) al final de la reestructuración (incluido el crecimiento gradual)
Tras la división: 44 %
(reducción de 1 900 millones EUR de los activos totales);
si se tiene en cuenta la cesión de préstamos CEI (año […]): [35-50] %
(reducción de [1 600-2 300] millones EUR de los activos totales)
[40-55] % (reducción de [1 900-2 300] millones) EUR
Reducción de la cuota de mercado del 11,7 % antes de la crisis hasta un porcentaje inferior al [7] % en 2014 (con tope máximo): reducción del [50-60] % de la presencia en el mercado
Reducción de la cuota de mercado del 20 % (33) antes de la crisis hasta un porcentaje inferior al [13] % (disminuyendo hasta menos del [10] % para 2015): reducción del [55-65] % de la presencia en el mercado
(152)
La reestructuración del banco incluye una reducción sustancial de su presencia en los segmentos básicos del mercado. En primer lugar, a consecuencia de la aplicación de las medidas de reestructuración, Citadele banka reducirá aproximadamente un 60 % sus activos totales y más de un 50 % su presencia en todos los mercados básicos en comparación con Parex banka antes de la crisis. La reducción de la presencia de la entidad en el mercado y las cesiones previstas liberarán los respectivos segmentos del mercado para los competidores. En segundo lugar, como ya se ha indicado en la sección 2.5, Citadele banka será vendida o bien por Letonia antes del 31 de diciembre de 2014 o por un síndico de cesiones antes del 31 de diciembre de 2015, y el negocio de gestión de patrimonio será vendido antes del […] (junto a Citadele banka o por separado), con lo que se dará a los competidores que hayan podido resultar dañados la posibilidad de pujar por esos negocios. La venta puede ser considerada una medida de limitación de los falseamientos de la competencia (34).
(153)
Las medidas de limitación de los falseamientos de la competencia también se consideran adecuadas debido al tamaño absoluto relativamente limitado de la entidad en reestructuración (cerca de 2 200 millones EUR). Tras la reestructuración solo se mantendrán sus actividades básicas, la más importante de las cuales será la presencia de Citadele banka en Letonia, cuyo mercado ya está bastante concentrado y dominado por varios bancos extranjeros (35). El establecimiento de un tope máximo para los porcentajes de préstamos [cerca del 4-7] % y depósitos [cerca del 7-10] % en poder de Citadele banka (véase el considerando 77) se puede considerar una mitigación adecuada de los posibles falseamientos de la competencia, si se comparan esos porcentajes con las cuotas de mercado de la entidad antes de la crisis (12 % del mercado de préstamos y 20 % del mercado de depósitos).
(154)
La presencia del banco en otros mercados geográficos es limitada y no podrá sobrepasar unos topes máximos, para limitar aún más los posibles falseamientos de la competencia y no sobrepasar las siguientes cuotas de mercado: [ 4] % en los mercados lituanos de préstamos y depósitos; [ 1,5] % en el mercado estonio de préstamos y [ 2,5] % en el mercado estonio de depósitos, y [ 0,5] % en los mercados sueco y alemán de depósitos (véanse los considerandos 77 y 78). Los topes máximos permiten un crecimiento limitado en esos mercados, debido a la necesidad del banco de diversificar sus fuentes de financiación. El actual contexto macroeconómico de Letonia hace difícil captar financiación externa. Los depósitos de los residentes letones son mucho menores que la cartera total de préstamos en ese Estado miembro. Los principales competidores del banco reciben financiación de sus sociedades matrices radicadas en el extranjero. Así pues, se acepta que Citadele banka retenga alguna base de financiación en el extranjero (sendas sucursales en Suecia y Alemania) con el fin de diversificar su base de financiación. Teniendo en cuenta la pequeña presencia del banco en esos mercados y la necesidad de la financiación diversificada para la viabilidad de la entidad, la Comisión considera adecuados los topes máximos acordados en dichos mercados.
(155)
La Comisión aplaude también la prohibición de dar publicidad al apoyo del Estado, con lo que se impide que Citadele banka pueda utilizar la ayuda para conductas de mercado contrarias a la competencia, así como la prohibición de las adquisiciones, con la que se garantiza que las ayudas estatales no se utilicen para absorber competidores. Además, Citadele banka no incrementará su número de sucursales.
(156)
Tras la división, Parex banka y sus filiales serán […] efectivamente durante su ciclo de vida, que se supone tendrá una duración de ocho años. Este período se considera apropiado para concluir los procedimientos de recuperación y enajenación de activos evitando al mismo tiempo una venta a precios de saldo.
(157)
Aunque Parex banka conservará su licencia bancaria, ni ella ni sus filiales estarán facultadas para llevar a cabo ninguna otra nueva actividad, excepción hecha de las actividades necesarias para gestionar y vender los activos asignados. En particular, Parex banka no concederá nuevos préstamos ni aceptará depósitos de clientes (véanse los considerandos 84 y 85). Asimismo, liquidará o cederá todas sus actividades de arrendamiento financiero antes del […].
(158)
Letonia se ha comprometido a limitar estrictamente el capital adicional en tiempo ([…]) y escala (hasta 218,7 millones LVL) (véase el considerando 87).
(159)
A la luz de lo expuesto, se considera que la ayuda destinada a Parex banka (tras la división) se limita al mínimo necesario para […] y, por consiguiente, que se evitan los falseamientos indebidos de la competencia.
(160)
Así pues, la escala y la naturaleza de las medidas, en particular el redimensionamiento significativo de la entidad y la reducción de su presencia en el mercado, junto con la venta propuesta, en un plazo razonable, en relación con Citadele banka y Parex banka, son suficientes y adecuados para evitar los falseamientos indebidos de la competencia. Además, la profundidad de la reestructuración, combinada con la venta de Citadele banka, bastarían para compensar cualesquiera falseamientos de la competencia que puedan derivarse de la posible inadecuación de la remuneración y el reembolso.
(161)
Según el punto 46 de la Comunicación sobre reestructuración, a efectos de la verificación de la adecuada aplicación del plan de reestructuración, los Estados miembros han de presentar informes periódicos detallados. Por tanto, las autoridades de Letonia se han comprometido a presentar a la Comisión, con periodicidad semestral a partir de la fecha de la presente Decisión, tales informes sobre Citadele banka y Parex banka.
(162)
Letonia se ha comprometido a nombrar a un síndico de supervisión que supervisará el cumplimiento de los compromisos y presentará informes a la Comisión.
(163)
La Comisión estima que el plan de reestructuración de Parex banka descrito en la sección 2 de la presente Decisión es compatible con el artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE y cumple los requisitos de la Comunicación sobre reestructuración por lo que respecta a la viabilidad, reparto de las cargas y medidas de mitigación de los falseamientos de la competencia.
(164)
Letonia ha aceptado, excepcionalmente, que la presente Decisión sea adoptada en lengua inglesa.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Considerando el plan de reestructuración y los compromisos asumidos por la República de Letonia, la ayuda para la reestructuración que Letonia concede a AS Parex banka y AS Citadele banka se considera compatible con el mercado interior a tenor del artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión será la República de Letonia.
Hecho en Bruselas, el 15 de septiembre de 2010.