ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 22 de febrero de 2012
relativa a la Ayuda estatal no SA.29608 (C37/10) concedida por Hungría para la recapitalización de FHB Jelzálogbank Nyrt
[notificada con el número C(2012) 1021]
(El texto en lengua inglesa es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2014/296/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Tras emplazar a las partes interesadas a que presenten sus observaciones, de conformidad con los citados artículos (1), y teniendo en cuenta dichas observaciones,
Considerando lo siguiente:
I. PROCEDIMIENTO
(1)
El 25 de marzo de 2009, Hungría concedió a FHB Jelzálogbank Nyrt (en lo sucesivo «FHB» o «el banco») un préstamo estatal a medio plazo de 120 000 millones de forints húngaros (HUF) (aproximadamente 410 (2) millones EUR) al amparo del régimen de liquidez para los bancos húngaros que la Comisión había aprobado el 14 de enero de 2010 (3). El 31 de marzo de 2009 las autoridades húngaras recapitalizaron a FHB con la suma de 30 000 millones HUF (aproximadamente 100 millones EUR) en forma de preferentes de nueva emisión con dividendo especial más una acción con derecho a voto. La recapitalización se llevó a cabo el 31 de marzo de 2009 al amparo del régimen de garantía y recapitalización aprobado por la Comisión (4).
(2)
Mediante cartas de 3 de abril, 13 de mayo, 14 de julio y 11 de septiembre de 2009, la Comisión solicitó información a las autoridades húngaras respecto a las condiciones de la recapitalización. Las autoridades húngaras contestaron por cartas de 24 de abril, 2 de junio, 12 de agosto y 9 de octubre de 2009.
(3)
Debido a las dudas sobre la solidez del banco en el momento de la recapitalización, la Comisión pidió a Hungría el 19 de octubre de 2009 que presentara un plan de reestructuración de FHB con arreglo a la Comunicación de la Comisión sobre la recuperación de la viabilidad y la evaluación de las medidas de reestructuración en el sector financiero en la crisis actual con arreglo a las normas sobre ayudas estatales (5) (en lo sucesivo, «la Comunicación sobre reestructuración»). Hungría remitió información adicional el 12 y el 19 de noviembre de 2009 y un proyecto de plan de reestructuración el 26 de enero de 2010.
(4)
El 19 de febrero de 2010, FHB reembolsó al Estado el importe total de la recapitalización.
(5)
Por cartas de 24 y 25 de marzo de 2010, Hungría remitió a la Comisión información adicional. FHB celebró una asamblea general de accionistas el 21 de abril de 2010 en la cual FHB decidió el pago de una remuneración al Estado por la recapitalización, tras lo cual la Comisión solicitó información por carta de 22 de abril de 2010.
(6)
Por cartas de 2 de junio y 1 de octubre de 2010, la Comisión solicitó información adicional. Las autoridades húngaras proporcionaron dicha información mediante carta de 11 de junio de 2010.
(7)
El 15 de junio de 2010, Hungría presentó un plan de reestructuración actualizado que se completó con una serie de datos esenciales adicionales facilitados el 30 de septiembre de 2010.
(8)
Las autoridades húngaras enviaron información adicional por cartas de 18 de junio, 28 de julio y 5 de octubre de 2010 e informaron a la Comisión, mediante carta de 29 de octubre de 2010, de que FHB había pagado una remuneración por la recapitalización.
(9)
El 16 de diciembre de 2010, la Comisión decidió incoar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (en lo sucesivo, «TFUE») con respecto a las medidas de ayuda a favor del FHB. Posteriormente las autoridades húngaras solicitaron a la Comisión que modificara dicha Decisión ya que algunas de sus partes eran incorrectas o no estaban actualizadas. La Decisión, en consecuencia, se sustituyó por una nueva Decisión de 24 de enero de 2011 (6) (en lo sucesivo, «la Decisión de incoación»). Por carta de 24 de enero de 2011, la Comisión comunicó a las autoridades húngaras su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del Tratado respecto a la medida de ayuda. La Decisión de la Comisión de incoar el procedimiento se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea el 18 de junio de 2011. La Comisión invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones sobre la medida.
(10)
Por carta de 2 de marzo de 2011, las autoridades húngaras enviaron sus observaciones sobre la Decisión de incoación de la Comisión de 24 de enero de 2011 por la que se incoaba un procedimiento de investigación formal respecto a la medida concedida a FHB. Esas observaciones se completaron con comentarios recibidos del FHB mediante carta de 11 de julio de 2011.
(11)
Por carta de 18 de julio de 2011, un tercero (Magyar Jelzálogbank Egyesület, la Asociación de bancos hipotecarios húngaros) presentó sus observaciones sobre la Decisión de incoación de la Comisión.
(12)
Las autoridades húngaras presentaron una nueva actualización del plan de reestructuración e información adicional sobre el reembolso de la capitalización al Estado húngaro mediante carta de 3 de octubre de 2011.
(13)
El 15 de diciembre de 2011 se firmó un nuevo acuerdo entre FHB y el Estado húngaro, en virtud del cual el banco se comprometía a pagar al Estado la remuneración inicialmente acordada en el acuerdo de recapitalización.
II. DESCRIPCIÓN DEL BENEFICIARIO
1.1. EL BENEFICIARIO
(14)
FHB fue creado por el Estado en 1997. El Estado vendió gradualmente su participación en FHB. En 2003 FHB cotizaba en la Bolsa de Budapest y en agosto de 2007 el Estado redujo su participación mayoritaria en el banco a un poco más del 4 %.
(15)
Originalmente FHB se había creado como banco hipotecario con el fin de fomentar el uso de obligaciones hipotecarias. Con el fin de garantizar la máxima seguridad a las obligaciones hipotecarias, estaba sujeto a unas normas estrictas que limitaban su actividad y fijaban el control de las garantías y la supervisión específica. Inicialmente, FHB solo estaba autorizado a conceder préstamos hipotecarios a largo plazo, así como las garantías relacionadas con dichos préstamos, y a realizar algunos tipos de transacciones de derivados para cubrir su propia posición resultante de su actividad de préstamos hipotecarios. Las obligaciones hipotecarias eran la principal fuente de financiación de su actividad de préstamo. El banco también refinanciaba préstamos hipotecarios concedidos por otros bancos.
(16)
En 2006, FHB introdujo un nuevo plan estratégico con objeto de ampliar su actividad bancaria y su red de sucursales, para ampliar así su base de financiación y operaciones, entrando en el mercado minorista a través de FHB Commercial Bank. Con el paso del tiempo, FHB empezó a vender diversos productos de préstamos a particulares y empresas, así como a ofrecer servicios de gestión de cuentas, custodia de depósitos y tarjetas bancarias, ampliando así su gama de productos en el pasivo.
(17)
FHB es un grupo formado por una compañía matriz, FHB Mortgage Bank Co. Plc, con filiales propiedad al 100 %: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd y FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Su actividad se desarrolla principalmente en el mercado de obligaciones hipotecarias. En este mercado, FHB tiene una cuota de mercado del 23 % (2009) y ocupa el segundo lugar en el mercado húngaro (tras OTP Bank con el 74 % de cuota de mercado). FHB tiene una cuota de mercado del 4,6 % en el mercado minorista de hipotecas y del 0,6 % en el de depósitos minoristas.
(18)
Cuando se recapitalizó el banco en marzo de 2009, su balance total ascendía a 746 200 millones HUF. En la misma fecha, el coeficiente de adecuación del capital (en lo sucesivo, «CAC») del banco era del 10,5 %. La inyección de capital del Estado incrementó el CAC de FHB al 16,1 % a finales de 2009 (calculado según las normas contables húngaras).
1.2. CONTEXTO
(19)
Hungría es uno de los Estados miembros más gravemente afectados por la crisis financiera. Los años de gasto público excesivo y del boom de la construcción y el consumo alimentados por el crédito provocaron graves desequilibrios en la economía incluso antes de la crisis. La prevalencia de los créditos inmobiliarios denominados en euros y francos suizos, así como el recurso sistemático a la financiación externa hicieron que el país y su sector financiero fuera especialmente vulnerable a las fluctuaciones del forint húngaro, que se debilitó considerablemente durante la crisis.
(20)
La crisis financiera afectó a Hungría hasta el punto de que, en noviembre de 2008, el Fondo Monetario Internacional (en lo sucesivo, «FMI»), la Unión Europea (en lo sucesivo, «UE») y el Banco Mundial, tuvieron que conceder a Hungría préstamos de emergencia para calmar las tensiones en los mercados financieros del país.
(21)
En respuesta a las graves perturbaciones de la economía húngara provocadas por la crisis, el gobierno húngaro adoptó diversas medidas para reforzar el sector financiero, financiadas conjuntamente por el FMI, la UE y el Banco Mundial. Las medidas incluían un régimen de ayudas para reforzar la liquidez y un régimen de garantía y recapitalización.
(22)
El régimen para reforzar la liquidez (en lo sucesivo, «régimen de liquidez»), establecido mediante la ley húngara sobre hacienda pública prevé liquidez en forma de préstamos a las instituciones financieras. La Comisión lo aprobó el 14 de enero de 2009 (7) y posteriormente lo prorrogó varias veces, la última, hasta el 31 de diciembre de 2011 (8).
(23)
Mediante Decisión de 12 de febrero de 2009 (9), la Comisión aprobó el régimen húngaro de garantía y recapitalización. Con arreglo a este régimen, el Estado húngaro puede suscribir acciones preferentes que se consideran como capital de nivel 1 en los bancos. La parte de recapitalización del régimen se ha prorrogado varias veces, la última hasta el 31 de diciembre de 2011.
(24)
Con arreglo al régimen de garantía y recapitalización, si una recapitalización supera el 2 % de los activos ponderados en función del riesgo (en lo sucesivo, «APR»), las autoridades húngaras deben informar en primer lugar a la Comisión y presentar una valoración detallada sobre las razones por las que consideran que ese banco debe considerarse todavía una institución fundamentalmente sólida. Si la Comisión no acepta la valoración del banco como fundamentalmente sólido, la recapitalización todavía se puede llevar a cabo, pero se debe incrementar la remuneración con el fin de reflejar el mayor riesgo y se debe presentar a la Comisión un plan de reestructuración en el plazo de seis meses a partir de la recapitalización.
Razones de las dificultades de FHB
(25)
Hungría se vio gravemente afectada por la crisis financiera, lo que, unido a otros problemas internos del sector bancario, agravó la situación de los bancos húngaros.
(26)
FHB solicitó ayuda estatal porque, a diferencia de otros bancos húngaros, no tenía una compañía matriz en la zona del euro y, por consiguiente, no podía obtener financiación económica del Banco Central Europeo (en lo sucesivo, «BCE»). En la zona del euro se podía disponer de los instrumentos del BCE, incluidos los de recompra, desde otoño de 2008. El Banco Nacional de Hungría creó un mecanismo de ayuda a principios de 2010 pero solo daba acceso a la financiación en forints húngaros y no en euros, lo que, según FHB, era crucial durante los momentos más duros de la crisis (10).
(27)
Según las autoridades húngaras la recapitalización de FHB era necesaria para garantizar la solvencia del banco y contrarrestar las dificultades de liquidez a las que tenía que hacer frente todo el sector bancario húngaro.
III. DESCRIPCIÓN DE LAS MEDIDAS DE AYUDA
(28)
Las medidas de ayuda concedidas por Hungría a FHB, descritas en la Decisión de incoación de la Comisión de 24 de enero de 2001, consisten en:
-
un préstamo estatal a medio plazo, al amparo del régimen de liquidez, de 120 000 millones HUF (aproximadamente 410 millones EUR) concedido el 25 de marzo de 2009, con fecha de vencimiento de 11 de noviembre de 2012,
-
una recapitalización de 30 000 millones HUF (aproximadamente 100 millones EUR), en forma de preferentes de nueva emisión con dividendo especial más una acción con derecho a voto, concedida el 31 de marzo de 2009 dentro del régimen de garantía y recapitalización.
(29)
Un acuerdo de recapitalización entre Hungría y FHB fijaba la fórmula para calcular el tipo de la remuneración del Estado para las acciones en 10,49 %, lo que se atiene al tipo de remuneración de bancos fundamentalmente sólidos, fijado en el régimen de garantía y recapitalización, que se pagaría en forma de dividendos. La recapitalización ascendía al 9 % de los APR de FHB, lo que se sitúa por encima del límite del 2 % definido en el régimen de garantía y recapitalización por debajo del cual las instituciones beneficiarias pueden considerarse fundamentalmente sólidas. Como la medida no se notificó antes de su aplicación a la Comisión, esta no tuvo ocasión de verificar si el banco debía haberse considerado sólido con arreglo al régimen de garantía y recapitalización. Si se considera que el banco no es sólido a tenor de ese régimen, se exige un plan de reestructuración y el tipo de la remuneración debe reflejar esa falta fundamental de solidez del banco, y ser más elevado que el tipo de remuneración de un banco fundamentalmente sólido.
(30)
A pesar de sus dificultades, el banco logró no salir muy mal parado durante dicho período: mantuvo una sólida posición en términos de capital (CAC del 10,5 % en marzo de 2009) y tuvo una calificación de Baa3 por parte de Moody's Investors Service (en lo sucesivo, «Moody's»), lo que todavía está en la categoría de inversión. En febrero de 2010, menos de nueve meses tras la recapitalización, el banco readquirió las preferentes con dividendo especial que tenía el Estado.
(31)
El banco decidió reembolsar la recapitalización basándose en el análisis de su CAC actual y previsible, habida cuenta de las previsiones macroeconómicas que se habían utilizado en su planificación de 2010 y de los volúmenes de negocios previstos, de la situación de sus cuentas y de la información sobre los riesgos derivados del plan financiero del banco para 2010. La revisión concluyó que, a pesar de la crisis financiera mundial, la situación del banco a finales de año era considerablemente mejor que lo esperado en el momento del acuerdo con el Estado húngaro sobre la recapitalización del banco de principios de 2009.
(32)
FHB reembolsó la recapitalización al Estado y no le pagó remuneración alguna, lo que infringió el acuerdo de recapitalización (11). Sin embargo, el banco consideró que las preferentes con dividendo especial en poder del Estado no daban derecho automáticamente al pago de dividendos y que su carácter preferencial significaba simplemente que el banco debía abonar dividendos al Estado antes de pagar dividendos correspondientes a las acciones ordinarias. Dado que los accionistas ordinarios no recibieron dividendos en el período durante el cual el Estado estuvo en posesión de las preferentes con dividendo especial, según el banco no había obligación de pagar dividendos preferentes. Además, FHB señaló que en cualquier caso el Estado no estaba en posesión de las preferentes con dividendo especial cuando se declararon dividendos en el año 2009, ya que la readquisición de las acciones se produjo antes.
(33)
FHB informó a la Comisión de que había participado en la prueba de resistencia realizada en 2010 en toda la UE y coordinada por el Comité Europeo de Supervisión Bancaria, en cooperación con el BCE y la autoridad de supervisión financiera húngara. La prueba de resistencia se centró en la adecuación de capital, mientras que no se evaluaron directamente los riesgos de liquidez. Los resultados de la prueba, basada en cifras consolidadas a finales de 2009, sugerían un tampón de [más de 50] (12) millones EUR de capital de nivel 1 frente al límite del 6 % de adecuación de capital de nivel 1 de FHB.
(34)
Mediante la Ley CX de 2010 por la que se modificaban determinadas leyes relativas a economía y hacienda (en lo sucesivo, «Ley CX de 2010»), que entró en vigor el 21 de agosto de 2010, Hungría modificó la Ley CIV de 2008 relativa a la estabilidad del sistema financiero intermedio (en lo sucesivo, «la Ley de estabilización»). La Ley CX de 2010 creó retroactivamente un derecho jurídico por el que el Estado húngaro podía reclamar a FHB una remuneración por la recapitalización, a pesar de que el Estado húngaro ya no era accionista en el momento en que la asamblea de accionistas de FHB decidió el pago de dividendos.
(35)
El 28 de octubre de 2010, el Estado húngaro y FHB firmaron un acuerdo por el cual FHB pagaría una remuneración de 890 millones HUF al Estado húngaro por la recapitalización, más unos intereses de demora de 11 726 786 HUF.
(36)
El nivel de remuneración se determinó presuntamente sobre la base de las condiciones del régimen de liquidez. El argumento de las autoridades húngaras era que la recapitalización se había efectuado a partir de la misma fuente de financiación que la ayuda de liquidez en forma de préstamo y que, por esas razones, las remuneraciones de la recapitalización y de la ayuda de liquidez debían ser las mismas. El capital se puso a disposición de FHB el 6 de mayo de 2009 y se reembolsó el 19 de febrero de 2010. El tipo de interés finalmente aplicado fue el mismo que el pagado por el préstamo de aproximadamente 400 millones EUR. Según la información suministrada por Hungría, el tipo de interés medio mensual resultante oscilaba entre el 3,79 % y el 4,08 %; el importe real se calculó sobre una base semanal. Según la información de las autoridades húngaras, el importe total de la remuneración de 890 millones HUF se pagó a finales de 2010.
(37)
Los intereses de demora aplicados correspondieron al tipo de referencia húngaro del 5,97 % publicado por la Comisión (13), más 100 puntos básicos. Los intereses de demora se calcularon para el período del 21 de agosto de 2010, fecha de entrada en vigor de la Ley de estabilización modificada, al 28 de octubre de 2010, cuando se firmó el acuerdo.
(38)
El 15 de diciembre de 2011, el Estado húngaro y FHB suscribieron un nuevo acuerdo por el cual el banco acordaba pagar al Estado un importe agregado del 10,49 % de la cuantía total de la recapitalización (es decir, un pago total de 2 491 742 552 HUF). Según el nuevo acuerdo, FHB se comprometía a pagar al Estado, a más tardar el 31 de diciembre de 2011, un importe adicional de 1 601 742 552 HUF, calculado como la diferencia entre el importe total de la remuneración de 890 millones HUF antes citado en el considerando 36 y la remuneración que se había pagado ya el 28 de octubre de 2010.
IV. PLAN DE REESTRUCTURACIÓN
(39)
El 30 de septiembre de 2010, Hungría presentó a la Comisión un plan de reestructuración actualizado para FHB. Mediante carta de 3 de octubre de 2011, se presentó a la Comisión información adicional sobre ese plan. Los principales aspectos del plan de reestructuración se han descrito ya en la Decisión de incoación de la Comisión. El 3 de octubre de 2011 se remitieron elementos adicionales que se describen en las secciones 4.1 a 4.3.
4.1. VIABILIDAD
(40)
En 2010 el entorno económico internacional y nacional era bastante difícil, si bien había señales de mejora. En 2010, la rentabilidad del sector bancario húngaro fue muy inferior a la del año anterior. En virtud de la Ley XC de 2010, que entró en vigor el 13 de agosto de 2010, el gobierno húngaro introdujo un impuesto especial que debían abonar las entidades financieras, que ascendía a un importe acumulado de 187 000 millones HUF y que pagaron principalmente las instituciones de crédito.
(41)
La demanda de préstamos por parte de clientes minoristas se redujo drásticamente a lo largo de 2010; al mismo tiempo, la oferta se vio debilitada por cambios desfavorables del marco reglamentario y de las condiciones de mercado. El crédito a empresas también sufrió en todo el sector, si bien algunos bancos, incluido FHB, ampliaron sus actividades en este ámbito.
(42)
El hecho más destacable relativo a ambas operaciones y a los resultados financieros de FHB fue su adquisición de Allianz Commercial Bank Ltd (en lo sucesivo, «Allianz Bank») y el acuerdo de cooperación estratégica a largo plazo entre Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (en lo sucesivo, «Allianz Hungaria Insurance») y FHB. La adquisición se cerró el 30 de septiembre de 2010. Al mismo tiempo se puso en marcha en FHB un proyecto de integración para fusionar Allianz Bank y FHB Commercial Bank y racionalizar y optimizar las operaciones de todo el grupo (red de sucursales, canales de distribución, cartera de productos, operaciones de TI, estructura organizativa y recursos humanos, etc.).
(43)
La adquisición influyó positivamente sobre el beneficio neto del grupo FHB de 2010; los ingresos excepcionales vinculados a la adquisición compensaron el efecto negativo del impuesto especial sobre la banca, las pérdidas de la cartera de créditos y el incremento en los costes de la financiación. Los beneficios totales de FHB en el año 2010 ascendieron a 11 200 millones HUF, lo que representa un incremento del 58,9 % en comparación con 2009.
(44)
Como resultado de la adquisición de Allianz Bank, el numero de cuentas bancarias minoristas y empresariales de FHB se incrementó considerablemente, de […] en diciembre de 2009 a […] en diciembre de 2010 (+[…] %). Sin embargo, debido al gran número de cuentas durmientes, el importe de los depósitos no se incrementó de forma proporcional, pero pasó de […] miles de millones HUF en diciembre de 2009 a […] miles de millones en diciembre de 2010 (+[…] %). La cuota de mercado de FHB en los mercados de depósitos minorista y empresarial creció respectivamente del […] % al […] % y del […] % al […] %. La adquisición de Allianz Bank incrementa, por consiguiente, el porcentaje de los depósitos en la composición de la financiación de FHB y reduce el importe de las obligaciones hipotecarias de […] mil millones HUF en 2010 a […] mil millones HUF en 2011.
(45)
FHB prevé que, sobre la base del balance consolidado y de la cuenta de resultados previstos para 2011, su CAC debería situarse en torno al […] % en diciembre de 2011. La previsión tiene en cuenta el pago adicional que se debe efectuar al Estado húngaro con respecto a la recapitalización efectuada en marzo de 2009, cuyo pago adicional se efectuó el 15 de diciembre de 2011 con el acuerdo del Estado húngaro.
4.2. DISTRIBUCIÓN DE LAS CARGAS
(46)
FHB pagó por la recapitalización de 30 000 millones HUF una remuneración de 890 millones HUF en octubre de 2010. El tipo de interés aplicado originalmente era el mismo que se pagó por el préstamo de 120 000 millones HUF o una media mensual de entre el 3,79 % y el 4,08 %.
(47)
En virtud del nuevo acuerdo firmado el 15 de diciembre de 2011 entre FHB y el Estado húngaro, el banco se comprometió a pagar al Estado una remuneración total de 2 491 742 552 HUF, lo que representa el 10,49 % del importe de la recapitalización, tal como se había acordado inicialmente entre el banco y el Estado en el acuerdo de recapitalización.
4.3. MEDIDAS PARA LIMITAR EL FALSEAMIENTO DE COMPETENCIA
(48)
La información adicional suministrada en octubre de 2011 no se ocupaba específicamente del falseamiento de la competencia, aparte de subrayar que, a pesar de la compra de Allianz Bank, la cuota de mercado de FHB respecto a los depósitos minoristas y comerciales se seguía limitando (al [0,7 %-1,3 %] y al [0 4 %-0,95 %], respectivamente, a 31 de diciembre de 2010 y al [0,65 %-1,3 %] y al [1 %-1,35 %], respectivamente, a 30 de junio de 2011).
V. RAZONES PARA LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO FORMAL
(49)
La Comisión incoó un procedimiento de investigación formal porque consideró que los principales supuestos subyacentes en el plan de reestructuración y en las previsiones de actividad de FHB no estaban lo suficientemente justificados y no tenían en cuenta la reciente compra de Allianz Bank por FHB. Además, la Comisión expresó sus dudas sobre la viabilidad a largo plazo de FHB dado que estaba muy expuesto a los mercados húngaros de financiación mayorista e inmobiliario.
(50)
Además, dado el bajo nivel de la remuneración al Estado pagada en octubre de 2010 sobre el importe de la recapitalización (correspondiente al tipo de interés medio del 3,79 % al 4,08 % tal como se había fijado en el régimen de liquidez), la Comisión expresó también dudas de que la contribución propia del banco a su reestructuración fuera suficiente. La compra de Allianz Bank por FHB y el acuerdo con Allianz Hungaria Insurance también plantearon dudas sobre si la ayuda se limitaba al importe mínimo necesario.
(51)
Por último, la Comisión consideró también que las autoridades húngaras no habían demostrado que se hubieran tomado las suficientes medidas para limitar el falseamiento de la competencia provocado en el mercado por la ayuda recibida por FHB, en particular si se tiene en cuenta su estrategia de expansión, su reciente adquisición de Allianz Bank y la insuficiente remuneración pagada por la recapitalización efectuada por el Estado.
VI. OBSERVACIONES DE LOS INTERESADOS
(52)
La Comisión recibió observaciones de la Asociación de bancos hipotecarios húngaros (en lo sucesivo, «la Asociación») el 18 de julio de 2011. En sus observaciones, la Asociación recordó la amplitud de la crisis que afectó a la economía y al sector bancario húngaros en 2008-2009 y señaló que la recapitalización de FHB tuvo lugar a consecuencia del difícil marco macroeconómico derivado de la crisis. La intervención del Estado a favor de FHB tenía por objeto hacer frente a graves riesgos para el sector del crédito hipotecario y el mercado de obligaciones hipotecarias húngaros. En efecto, debido a la vulnerabilidad frente a las fluctuaciones monetarias, al retroceso de los ingresos de los consumidores causado por la apreciación del franco suizo frente al forint húngaro, y al crecimiento del desempleo, los bancos sufrieron una degradación rápida y grave de la calidad de sus carteras de créditos hipotecarios y un aumento del número de «créditos malos» así como una disminución de sus posibilidades de financiación. Este fue el caso en particular de FHB que se financiaba en el mercado de capitales.
VII. OBSERVACIONES DEL ESTADO MIEMBRO
(53)
La Comisión recibió observaciones de las autoridades húngaras el 2 de marzo de 2011 que se completaron con observaciones de FHB por carta de 11 de julio de 2011.
7.1. VIABILIDAD
(54)
En respuesta a las dudas de la Comisión sobre la exactitud de los supuestos subyacentes en el plan de reestructuración del banco, las autoridades húngaras señalaron que las previsiones financieras se basan en supuestos de expertos externos y son coherentes con la información de que se disponía en el momento en que se efectuaron. En términos de solidez, no son diferentes a otros planes o previsiones financieros efectuados por FHB.
(55)
Según las autoridades húngaras, la viabilidad a largo plazo de FHB está garantizada tal como demostró el éxito de FHB al obtener financiación tanto en el mercado monetario como en el de capitales: en 2009, FHB emitió efectos y obligaciones hipotecarias por más de 60 000 millones HUF y los inversores privados prestaron también al banco un total de […].
(56)
Las autoridades húngaras señalan además que, en lo que respecta a las cuentas de depósitos minoristas, los datos revelan que la cuota de FHB en el segmento de depósitos minoristas creció del […] % al […] % en 2009; la previsión para finales de 2010 es del […] %. También el número de cuentas minoristas así como el volumen de la cartera de tales cuentas ha ido aumentando de forma regular y dinámica a pesar de una previsión de mercado que indicaba un declive de la cartera. Por ello, el banco y las autoridades húngaras no consideran que las proyecciones de los depósitos y las cuentas minoristas sean excesivamente optimistas.
(57)
Por lo que respecta a la situación de liquidez de FHB, se puede considerar estable, lo que se debe, entre otras cosas al hecho de que debe cumplir los requisitos de liquidez fijados por las agencias de calificación. La situación de liquidez del banco fue estable incluso en los períodos más difíciles de la crisis, lo que se confirma en la carta de 19 marzo de 2009 del Gobernador del Banco Central húngaro al Ministro de Finanzas.
(58)
Por último, la pérdida de calidad de los activos del banco durante la crisis se debió principalmente a la situación macroeconómica húngara, al declive de los ingresos domésticos, al descenso de las tasas de empleo y a la creciente tasa de desempleo, más que a la tendencia alcista del franco suizo frente al forint húngaro. A pesar de que FHB ha puesto en marcha varios regímenes para hacer frente a los problemas de los deudores en dificultades, la calidad de la cartera de crédito solo mejorará de forma permanente cuando se recupere el crecimiento económico y mejoren los indicadores económicos. Las proyecciones económicas del Banco Central húngaro y del gobierno húngaro para 2011 son de crecimiento del producto interior bruto (en lo sucesivo, «PIB»), una mejora gradual del empleo y una tasa de desempleo inferior, lo que es muy probable que tenga un efecto significativo sobre la cartera de créditos de FHB.
7.2. DISTRIBUCIÓN DE LAS CARGAS
(59)
Las autoridades húngaras señalan que FHB celebró los acuerdos con Allianz Bank y Allianz Hungaria Insurance después de que FHB hubiera reembolsado totalmente al Estado, el 19 de febrero de 2010, el valor completo de las acciones emitidas y amortizado las acciones emitidas durante la recapitalización. Los acuerdos de FHB con Allianz se celebraron en junio y julio y la adquisición tuvo lugar en septiembre de 2010. En ese momento FHB no tenía ya fondos estatales. Por ello, FHB no pudo haber financiado la adquisición con la recapitalización reembolsada en febrero de 2010. Los análisis preparatorios y las conversaciones entre FHB y Allianz se iniciaron una vez se hubo reembolsado el préstamo estatal. Además, el precio de compra que FHB pagó por Allianz Bank (teniendo en cuenta el valor de las acciones propias) ascendió a unos 3 300 millones HUF, mientras que el capital propio de Allianz Bank se acercaba a 14 000 millones HUF a 30 de septiembre de 2010. Por consiguiente, para poder adquirir Allianz Bank, FHB no necesitó capital y la operación no redujo el capital de FHB.
(60)
Además, el hecho de que la ayuda se limitara al mínimo necesario se refleja en el hecho de que el CAC de FHB, que se mantuvo en el 11,3 % en 2008, no llegó al objetivo de un CAC del 12 %, aprobado por la Comisión dentro del régimen de garantía y capital, hasta después de la recapitalización.
(61)
Las autoridades húngaras indican también que FHB no había pagado dividendos durante varios años seguidos y que la readquisición de sus acciones representaba solo una pequeña parte del valor total del capital propio. En consecuencia, dado que el importe de los fondos devueltos a propietarios y accionistas ha sido bajo en los últimos años, ha quedado garantizada una distribución de las cargas apropiada.
7.3. MEDIDAS PARA LIMITAR EL FALSEAMIENTO DE LA COMPETENCIA
(62)
Además de las medidas destinadas a limitar el falseamiento de la competencia mencionadas por la Comisión en su Decisión, las autoridades húngaras citan las medidas adicionales ligadas al régimen de garantía y recapitalización y al acuerdo de recapitalización entre FHB y el Estado húngaro:
-
el Estado dispone de una derecho de veto especial sobre los pagos de dividendos y las adquisiciones (14), y
-
el banco debe aplicar algunas restricciones respecto a los salarios, remuneraciones y beneficios de sus altos cargos hasta que cese el interés del Estado húngaro (15).
(63)
Las autoridades húngaras entienden que, según su interpretación de las normas sobre ayudas estatales, estas medidas de comportamiento y otras medidas que limitan el falseamiento de la competencia son o han sido obligatorias para FHB mientras el Estado fue accionista del banco.
(64)
Además de las medidas antes mencionadas, FHB suscribió otros compromisos en el punto 3.8 del Acuerdo de recapitalización, que establece que la recapitalización debe utilizarse para alcanzar los siguientes objetivos:
-
que FHB incremente el capital de FHB Commercial Bank,
-
que la recapitalización contribuya a la estabilización de los mercados de efectos hipotecarios y préstamos hipotecarios y financie el desarrollo de las actividades de préstamos minoristas y préstamos a PYME,
-
que la recapitalización mejore la estabilidad de FHB y refuerce su presencia activa en el mercado de capitales, contribuyendo así a restaurar la confianza de los inversores,
-
que FHB participe en la consolidación de los segmentos de mercado citados;
-
que FHB optimice su estructura financiera (estructura de pasivo),
-
que FHB desarrolle sus herramientas para proteger su capital de los efectos extremos de los riesgos macroeconómicos (tipos de cambio).
(65)
Contrariamente a las dudas expresadas por la Comisión, la recapitalización de FHB no pretendía falsear la competencia al ampliar las actividades de FHB Commercial Bank. El incremento de capital en este último era un compromiso adoptado en el acuerdo de recapitalización. La actividad principal de FHB Commercial Bank, apoyada también por la aportación de capital de 25 000 millones HUF financiada por la recapitalización estatal, sigue siendo la misma. La cartera de crédito empresarial se ha ido ampliando con regularidad pero no se ha separado excesivamente de su anterior tendencia de crecimiento.
(66)
Desde su punto de vista, lo expuesto revela que la resolución provisional de la Comisión sobre las medidas destinadas a limitar el falseamiento de la competencia y su conclusión de que «estas medidas son muy limitadas», no tiene fundamento. Por ello, las autoridades húngaras insisten en que el acuerdo de recapitalización cumple los criterios establecidos tanto en la Ley de estabilización como en las correspondientes Comunicaciones de la Comisión.
VIII. EVALUACIÓN DE LA AYUDA
8.1. EXISTENCIA DE AYUDA
(67)
La Comisión ha concluido ya en su Decisión de incoación de 24 de enero de 2011 que tanto la recapitalización como la ayuda de liquidez en forma de préstamo concedido a FHB constituyen ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado (16). Ni el Estado húngaro ni FHB han expuesto argumento alguno que ponga en duda esta conclusión.
8.2. LEGALIDAD DE LA AYUDA
(68)
La Comisión ya señaló en su Decisión de incoación de 24 de enero de 2011 que la recapitalización a favor de FHB no cumplía las condiciones del régimen de garantía y recapitalización. En particular no respetaba los requisitos que debían aplicarse en caso de que el incremento de capital superara el 2 % del APR del beneficiario. En consecuencia, la medida debería haberse notificado a la Comisión por separado, de conformidad con las condiciones del régimen de garantía y recapitalización y con el artículo 108, apartado 3, del Tratado.
(69)
Por lo tanto, Hungría ejecutó ilegalmente la ayuda en forma de recapitalización a favor de FHB, infringiendo el artículo 108, apartado 3, del Tratado.
8.3. CUANTIFICACIÓN DE LA AYUDA
(70)
En el contexto de la reestructuración de FHB, se deben tener en cuenta todas las medidas que se le concedieron. Por ello, tanto la recapitalización de 30 000 millones HUF y el préstamo de liquidez de 120 000 millones HUF deben tenerse en cuenta al evaluar la compatibilidad.
8.4. COMPATIBILIDAD DE LA AYUDA
8.4.1. Base jurídica
(71)
Como ya se señaló en la Decisión de la Comisión de 24 de enero de 2011, dadas las circunstancias específicas de los mercados financieros, la Comisión considera que las medidas pueden examinarse a tenor del artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado, que establece que «Podrán considerarse compatibles con el mercado interior: […] ayudas […] destinadas a poner remedio a una grave perturbación en la economía de un Estado miembro». Como la presente Decisión tiene por objeto evaluar la ayuda recibida por FHB y su plan de reestructuración, la Comisión considera apropiado basar su evaluación en las comunicaciones sobre la aplicación de las normas sobre ayudas estatales al sector financiero durante la crisis (17). En particular, la evaluación del plan de reestructuración del banco se basará en la Comunicación sobre reestructuración (18).
8.4.2. Compatibilidad del plan de reestructuración
8.4.2.1. Restablecimiento de la viabilidad a largo plazo de la institución
(72)
En la Decisión de incoación (19), la Comisión expresó dudas sobre la fiabilidad de las hipótesis adoptadas por FHB en sus proyecciones financieras. La Comisión constató que el plan de reestructuración presentado por FHB en septiembre de 2010 no explicaba porqué esas hipótesis eran correctas. Además, como las proyecciones financieras no parecen tener en cuenta las consecuencias de la compra de Allianz Bank y del acuerdo con Allianz Hungaria Insurance, la Comisión no puede considerar que las proyecciones presentadas sigan siendo válidas. La Comisión también ha expresado dudas sobre las hipótesis del banco basadas en un fuerte crecimiento de los depósitos.
(73)
La Comisión estaba preocupada, además, por la viabilidad a largo plazo del banco habida cuenta del modelo comercial de FHB, que se juzgó vulnerable a las crisis de liquidez debido a su gran dependencia de la financiación mayorista y a la baja proporción de depósitos. La Comisión consideró que el plan de reestructuración de septiembre de 2010, si bien se centraba en la perspectiva de capital, no ofrecía suficientes detalles sobre la financiación sostenible a largo plazo del banco.
(74)
Sobre la base de la información adicional presentada en relación con el plan de reestructuración del banco en octubre de 2011, la Comisión constata que las previsiones financieras del plan de reestructuración de septiembre de 2010 se basan en hipótesis sólidas y fiables. La información actualizada que incluía la compra de Allianz Bank muestra un incremento de los depósitos minoristas y comerciales del banco originado por las cuentas adquiridas a Allianz Bank. Esta adquisición justifica las hipótesis sobre el crecimiento de los depósitos.
(75)
La Comisión constata también favorablemente el hecho de que el crecimiento de los depósitos contribuye también a diversificar las fuentes de financiación del banco, reducir el relativo peso de las obligaciones hipotecarias del modelo de financiación y rebajar la dependencia del banco de la financiación mayorista. Sobre la base de la información suministrada, la cuota de financiación mayorista (a saber, la suma de las obligaciones emitidas, los depósitos de los bancos y la parte de las obligaciones hipotecarias que no se utiliza para refinanciar préstamos) se ha reducido como porcentaje del pasivo total del banco de un [35 %-30 %] a 31 de diciembre de 2009 a un [30 %-25 %] a 31 de diciembre de 2010. Como resultado de este reequilibrio de la composición de la financiación hacia los depósitos, sus costes medios de financiación (calculados como los gastos de intereses sobre el pasivo total) ha mejorado de [7-6,5] puntos básicos a 31 de diciembre de 2009 a [6-5,5] puntos básicos a 31 de diciembre de 2010. La rentabilidad de los activos también ha mejorado, pasando de un [0,90 %-1 %] en 2009 a un [1,05 %-1,10 %] en 2010. Esta tendencia positiva se confirma en la previsión del banco de que la rentabilidad de los activos se estabilizará en 2014 en un [1,05 %-1,2 %] según una hipótesis de base, y un [0,9 %-1,05 %] según una hipótesis de tensión. En 2014 la rentabilidad del capital ascenderá a un [11 %-13 %] en una hipótesis de base y un [10 %-12 %] en una hipótesis de tensión.
(76)
En la Decisión de incoación la Comisión expresó también su preocupación sobre el carácter suficiente de las medidas desplegadas por las autoridades húngaras en ese momento para hacer frente a la exposición de FHB al mercado inmobiliario húngaro y a las fluctuaciones desfavorables del cambio de divisas. Sobre la base de la información presentada por Hungría el 9 de diciembre de 2011, sin embargo, la Comisión constata positivamente que FHB ha dado los pasos necesarios para reducir significativamente su participación en el mercado de obligaciones hipotecarias (20). El banco ha incrementado considerablemente también su cuota de préstamos minoristas de un [3 %-5 %] en 2009 a un [9 %-11 %] en 2011. La Comisión constata además que la «operación Allianz» (21) contribuyó de forma importante a estas tendencias positivas. En lo que se refiere a la exposición a fluctuaciones desfavorables del cambio de divisas, el compromiso de FHB de desarrollar sus herramientas para proteger su capital de los efectos extremos de los riesgos de los tipos de cambio extranjeros sobre el capital puede considerarse adecuado para despejar las dudas de la Comisión (22) ya que ofrece al banco la posibilidad de anular o reducir el riesgo ligado a los tipos de cambio extranjeros que afecta a sus transacciones en divisas extranjeras.
(77)
La Comisión considera por lo tanto que el plan de reestructuración actualizado, habida cuenta de la compra de Allianz Bank, justifica los niveles concretos de los objetivos de las proyecciones financieras de FHB y contribuye a restaurar la viabilidad a largo plazo del banco.
8.4.2.2. Aportación propia del banco (distribución de las cargas)
(78)
La Comisión constata positivamente que el importe de la recapitalización se devolvió íntegramente al Estado el 19 de febrero de 2010, es decir, dentro de un plazo inferior a un año y que el banco reembolsó la ayuda usando sus recursos propios. FHB utilizó también sus fondos propios para reembolsar cuatro plazos del préstamo estatal a medio plazo que vencían los días 11 de febrero, 11 de mayo, 11 de agosto y 11 de noviembre de 2011.
8.4.2.3. Limitación de los costes de reestructuración, remuneración
(79)
La Comisión considera favorablemente el reembolso anticipado del importe de la recapitalización al Estado. Además, la adquisición de Allianz Bank por FHB mejora el perfil de liquidez del banco, incrementando la cantidad de los depósitos minoristas y comerciales. Esta adquisición es por lo tanto un aspecto importante del plan comercial del banco y contribuye a su rentabilidad a largo plazo. En consecuencia, no puede considerarse que la ayuda concedida a FHB se utilizara para desarrollar sus actividades en nuevas áreas comerciales, ya que Allianz Bank y FHB operan en los mismos mercados minorista y comercial. Como resultado de ello, la Comisión considera que la adquisición de Allianz Bank Ltd por FHB es una medida apropiada para mantener la viabilidad del banco a largo plazo.
(80)
La Comisión constata, además, que la información suministrada por las autoridades húngaras despeja las dudas expresadas por la Comisión en la Decisión de incoación de 24 de enero de 2011 sobre si la adquisición de Allianz Bank se había efectuado en gran medida a cargo del Estado. La adquisición de Allianz Bank se completóel 30 de septiembre de 2010, tras el reembolso de la recapitalización al Estado el 19 de febrero de 2010. Por lo que respecta a los importes pendientes del préstamo, la Comisión constata positivamente que el banco ha reembolsado ya cuatro plazos del préstamo desde febrero de 2011 (23). La evaluación de la Comisión no se ve alterada incluso teniendo en cuenta la «ausencia» de remuneración por la recapitalización, a saber, el importe que FHB no pagó en un primer momento, ya que el pago ascendía a alrededor de 1 600 millones HUF (considerando 40) y el precio pagado por Allianz Bank fue de 3 300 millones HUF (considerando 60).
(81)
En lo que se refiere a la remuneración de las medidas de ayuda, la Comisión constata favorablemente que FHB y el Gobierno húngaro suscribieron un acuerdo el 15 de diciembre de 2011 por el cual FHB acordaba pagar al Estado una remuneración adicional de 1 600 millones HUF. Además del pago de 890 millones HUF efectuado en octubre de 2010, el pago total de la recapitalización de FHB por el Estado húngaro corresponde al tipo de remuneración del 10,49 %, lo que se ajusta a las condiciones establecidas en el régimen de garantía y recapitalización.
(82)
La Comisión constata positivamente que el banco devolvió la recapitalización concedida por el Estado en un plazo inferior a un año (es decir, el banco se recapitalizó el 23 de marzo de 2009 y se reembolsó al Estado el 19 de febrero de 2010).
(83)
El préstamo a medio plazo recibido por el banco con arreglo al régimen de liquidez lleva una remuneración correspondiente al más elevado de los dos tipos siguientes: i) Derecho Especial de Giro (en lo sucesivo, «DEG») del FMI + 345 puntos básicos y ii) el tipo de la oferta interbancaria a doce meses (en lo sucesivo, «IBOR») + 100 puntos básicos + 123,5 puntos básicos (lo que corresponde a una media mensual de entre un 3,79 % y un 4,08 %), de conformidad con las condiciones fijadas en el régimen de liquidez.
(84)
El contrato de préstamo del Estado a medio plazo prevé su reembolso […] a partir del 11 de febrero de 2011. Según la información presentada por las autoridades húngaras, FHB ha pagado cuatro plazos del préstamo, los de los días 11 de febrero, 11 de mayo, 11 de agosto y 11 de noviembre de 2011. La Comisión constata positivamente que FHB ha observado con diligencia, hasta la fecha, sus obligaciones de pago respecto al préstamo a medio plazo. La Comisión no tiene razones para dudar de que el reembolso del préstamo se habrá completado en los plazos previstos en la fecha de su vencimiento.
(85)
Esta evaluación se ve confirmada por los buenos resultados de FHB a pesar de las dificultades del sector bancario húngaro y el coeficiente relativamente elevado de capital de nivel 1 del banco (12 % a finales de 2008, que pasó al 16,9 % tras la recapitalización en 2009 y siguió siendo alto, un 10,5 %, tras el reembolso del capital estatal). El requisito de capital de los bancos húngaros era del 8 % en esas fechas. A diferencia de algunos de sus homólogos, el banco pudo mantener su sólida posición de capital (CAC del 10,5 % en marzo de 2009, tras el reembolso al Estado de la recapitalización). Además conservó una calificación de Baa3 por parte de Moody's, que todavía entra dentro de la categoría de inversión.
(86)
Habida cuenta de estos hechos, la Comisión considera que las dificultades de FHB solo fueron temporales y no estructurales. Por ello considera que la remuneración pagada por el banco es adecuada, al corresponder a la remuneración exigida a un banco fundamentalmente sólido.
(87)
Dado que la viabilidad del banco no se vio en peligro por las dificultades que atraviesa Hungría, la Comisión no exigirá que se abone al Estado remuneración complementaria alguna.
(88)
Además, la remuneración de FHB al Estado por el préstamo a medio plazo (véase el considerando 84) se atenía a las condiciones fijadas en el régimen de liquidez. Por ello, la Comisión considera que la remuneración de ambas medidas de ayuda es apropiada.
(89)
La Comisión también constata favorablemente que el banco no pagó dividendos por sus acciones ordinarias en 2009 y 2010. FHB aplicó también algunas restricciones respecto a los salarios, remuneraciones y beneficios de sus altos cargos hasta que cesase el interés del Estado húngaro.
(90)
Por todo ello, la Comisión considera que el plan de reestructuración garantiza una contribución propia adecuada del banco, sus accionistas y su dirección a los costes de la reestructuración.
8.4.2.4. Medidas destinadas a corregir los falseamientos de la competencia
(91)
La Comisión constata que las medidas que se contemplan en el plan de reestructuración del banco para limitar el falseamiento de la competencia son limitadas. En primer lugar, no se adoptan medidas estructurales. En segundo lugar, las medidas de comportamiento del plan de reestructuración se aplican solo mientras el banco se beneficie del capital inyectado por el Estado. En tercer lugar, la Comisión constata positivamente que FHB ha observado con diligencia, hasta la fecha, sus obligaciones de pago derivadas del préstamo a medio plazo. La Comisión no tiene razones para dudar de la capacidad del banco de reembolsar el préstamo en su totalidad y en los plazos previstos en la fecha de su vencimiento. En cuarto lugar, la situación de mercado de FHB no ha cambiado de forma significativa desde la adquisición de Allianz Bank (con unas cuotas de mercado de un [3 %-3,3 %] y un [3,4 %-3,6 %] antes y después de la adquisición respectivamente) lo que tranquiliza a la Comisión ya que el efecto de esta adquisición sobre el falseamiento de la competencia es limitado.
(92)
Las medidas de comportamiento se limitan a lo siguiente:
-
el banco no seguirá una estrategia comercial agresiva,
-
el banco no invertirá en nuevas áreas comerciales, salvo que esas inversiones se hubieran aprobado antes de firmar el acuerdo de recapitalización,
-
el banco no deberá hacer un uso comercial de la existencia de ayuda estatal.
(93)
La Comisión no considera que otras medidas de comportamiento asociadas a la recapitalización, mencionadas por las autoridades húngaras en su respuesta a la Decisión de incoación de 27 de enero de 2011, puedan considerarse medidas para limitar el falseamiento de la competencia provocado por la ayuda.
(94)
Sin embargo, habida cuenta del tamaño limitado de FHB en los mercados minorista y comercial de Hungría (cuotas de mercado de [0,9 %-1,08 %] y [0,5 %-0,9 %] en los mercados de depósitos minorista y empresarial respectivamente) y considerando que el banco devolvió el capital inyectado por el Estado en un plazo inferior a un año desde su emisión, la Comisión opina que el falseamiento de la competencia se mantiene limitado. Además, dado que FHB ha devuelto ya cuatro plazos del préstamo estatal a medio plazo de acuerdo con el régimen de liquidez, la Comisión no ve razones para dudar de que el banco vaya a pagar el préstamo en su totalidad y a su debido momento.
(95)
Además, la remuneración pagada al Estado se atiene al régimen de recapitalización y garantía y es, por consiguiente, apropiada tal como exige el punto 34 de la Comunicación sobre reestructuración.
CONCLUSIÓN
(96)
La Comisión concluye que, sobre la base de la información comunicada por las autoridades húngaras y el plan de reestructuración actualizado de FHB contemplado en la sección IV de la presente Decisión, las medidas de ayuda ejecutadas en forma de un préstamo para reforzar la liquidez y una recapitalización son compatibles con el mercado interior a tenor del artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado y cumplen los requisitos de la Comunicación de reestructuración en términos de viabilidad, distribución de las cargas y medidas para paliar el falseamiento de la competencia.
(97)
Hungría ha aceptado excepcionalmente que la presente Decisión se adopte en inglés como única lengua auténtica.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Las medidas consistentes en un préstamo estatal de 120 000 millones HUF (aproximadamente 410 millones EUR) concedido el 25 de marzo de 2009 con fecha de vencimiento 11 de noviembre de 2012, y una recapitalización de 30 000 millones HUF (aproximadamente 100 millones EUR), en forma de preferentes con dividendo especial más una acción con derecho a voto, concedida el 31 de marzo de 2009, que Hungría ejecutó a favor de FHB Jelzálogbank Nyrt son compatibles con el mercado interior de conformidad con el artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión será Hungría.
Hecho en Bruselas, el 22 de febrero de 2012.