ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 23 de mayo de 2012
por la que se da por concluido el procedimiento antisubvenciones relativo a las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India
(2012/278/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, de 11 de junio de 2009, sobre la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 14,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas provisionales
(1)
La Comisión Europea, mediante el Reglamento (UE) no 115/2012 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho compensatorio provisional sobre las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India (o bien, «el país afectado».
(2)
El procedimiento se inició el 13 de mayo de 2011 (3), a raíz de una denuncia presentada el 31 de marzo de 2011 por el European Industrial Fasteners Institute (EIFI) («el denunciante») en nombre de un grupo de productores que representa más del 25 % de la producción total de la Unión de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes.
(3)
Según lo establecido en el considerando 21 del Reglamento provisional, la investigación sobre las subvenciones y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2010 y el 31 de marzo de 2011 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2008 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
1.2. Procedimiento posterior
(4)
Tras la comunicación de los hechos y consideraciones esenciales en función de los cuales se decidió adoptar medidas compensatorias provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las conclusiones provisionales. Se concedió audiencia a las partes que lo solicitaron.
(5)
La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria para establecer sus conclusiones definitivas. Se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas de las partes interesadas y, en su caso, se modificaron en consecuencia las conclusiones provisionales.
(6)
Posteriormente, se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones por los que estaba prevista la conclusión del procedimiento antisubvenciones relativo a las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India y liberar los importes garantizados por el derecho provisional («la comunicación final»). Se concedió a todas las partes un plazo para formular observaciones relativas a esta comunicación definitiva.
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(7)
Tras la comunicación final, una de las partes reiteró sus observaciones sobre la definición de producto afectado y producto similar que aparece en los considerandos 22 y 23 del Reglamento provisional alegando que determinados tipos de producto deben quedar excluidos de la definición del producto de la presente investigación.
(8)
No obstante, la investigación confirmó que los distintos tipos de producto están cubiertos por la descripción del producto afectado y del producto similar y comparten las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y usos finales y, por tanto, pertenecen a la misma categoría de productos. Por tanto, se rechazó esta alegación.
(9)
No habiéndose recibido más observaciones sobre el producto afectado y el producto similar, se confirma lo expuesto en los considerandos 22 y 23 del Reglamento provisional.
3. SUBVENCIONES
3.1. Introducción
(10)
En el considerando 24 del Reglamento provisional se hizo referencia a los sistemas siguientes, que supuestamente implicaban la concesión de subvenciones:
a)
sistema de cartilla de derechos (Duty Entitlement Passbook Scheme, «DEPBS»);
b)
sistema de autorización previa (Advance Authorisation Scheme, «AAS»);
c)
sistema de bienes de capital para el fomento de la exportación (Export Promotion Capital Goods Scheme, «EPCGS»);
d)
Plan de las Unidades Orientadas a la Exportación («Plan EOU»);
e)
sistema centrado en el producto (Focus Product Scheme, «FPS»);
f)
sistema de créditos a la exportación (Export Credit Scheme, «ECS»);
g)
exención del derecho sobre la electricidad.
(11)
La industria de la Unión planteó la duda de si la Comisión había hecho caso omiso de varios sistemas de subvenciones y, como resultado, creía que se subestimaban las subvenciones que, como se constató, recibían los productores indios.
(12)
En respuesta a ello, cabe señalar que en la denuncia figuraba un gran número de sistemas de subvenciones nacionales y locales, que se incluyeron en el cuestionario dirigido a los productores exportadores de la India y que investigó la Comisión. No obstante, solo en el caso de los sistemas enumerados en el considerando 10 se constató que los productores exportadores investigados incluidos en la muestra habían recibido subvenciones.
(13)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 24 a 27 del Reglamento provisional.
(14)
No se recibieron observaciones relativas a las conclusiones sobre el sistema FPS ni sobre la exención del derecho sobre la electricidad. Por lo que respecta a los sistemas DEPBS, AAS, EPCGS y ECS, los productores exportadores que cooperaron presentaron observaciones detalladas. La mayor parte de esas observaciones hacen referencia al cálculo del importe de las subvenciones y algunas de ellas dieron lugar a ligeros ajustes de esos cálculos. No obstante, las conclusiones globales sobre estos sistemas no se vieron afectadas por las citadas observaciones y se han confirmado. También se recibieron observaciones sobre el Plan EOU. Teniendo en cuenta las consecuencias de dichas observaciones relativas al Plan EOU, que se resumen a continuación en los considerandos 13 a 19, no hace falta reproducir detalladamente el resto de observaciones recibidas sobre los cuatro sistemas anteriormente mencionados.
3.2. Plan de las Unidades Orientadas a la Exportación («Plan EOU»)
3.2.1. Generalidades
(15)
Hay que recordar que, como se menciona asimismo en la sección 3.5 del Reglamento provisional, una obligación fundamental de las Unidades Orientadas a la Exportación (EOU), tal como figura en el documento «FT-policy 2009-2014» (Política de comercio exterior 2009-2014) es conseguir ingresos netos en divisas; es decir, en un período de referencia (cinco años), el valor total de las exportaciones debe superar el valor total de los productos importados. En principio, todas las empresas que se comprometen a exportar la totalidad de su producción de bienes y servicios pueden acogerse al Plan EOU. A cambio, las empresas que disfrutan del estatuto de EOU se benefician de una serie de concesiones que figuran en el considerando 71 del Reglamento provisional. Esas concesiones constituyen contribuciones financieras del Gobierno de la India a efectos de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base y suponen un beneficio para las EOU. Además, están supeditadas por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, se consideran específicas y están sujetas a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 4, apartado 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
(16)
En el Reglamento provisional, se señalaba que las EOU no pueden considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base, ya que no se ajustaban a las estrictas normas establecidas en el anexo I, letras h) e i), en el anexo II (definición y normas de devolución) y en el anexo III (definición y normas de devolución en casos de sustitución) del Reglamento de base. Efectivamente, no se pudo determinar si el Gobierno de la India contaba con un sistema o procedimiento de verificación que confirmara si para fabricar el producto exportado se habían consumido insumos adquiridos exentos de derechos y/o del impuesto sobre las ventas y en qué cuantía (véase el anexo II, sección II, punto 4, del Reglamento de base y, en el caso de los sistemas de devolución en caso de sustitución, el anexo III, sección II, punto 2, del Reglamento de base). El sistema de verificación existente tiene por objeto controlar la obligación relativa a los ingresos netos en divisas, y no el consumo de importaciones en relación con la producción de mercancías exportadas.
(17)
Tras la comunicación provisional, no se adujeron argumentos de peso suficientes contra la naturaleza del Plan EOU, como se indica más arriba, en particular la falta de un sistema de verificación eficaz y la sujeción a derechos compensatorios. Por esta razón, se confirman las conclusiones sobre el Plan EOU expuestas en los considerandos 78 a 81 del Reglamento provisional.
3.2.2. Declaración de Viraj Profiles Limited
(18)
La única parte incluida en la muestra que tenía el estatuto de EOU era Viraj Profiles Limited («Viraj»). El porcentaje de subvención establecido en el caso del Plan EOU para este productor en la fase provisional fue del 2,73 % en relación con un porcentaje de subvención total del 3,2 %. Viraj representaba, en volumen, el 87 % de las exportaciones indias a la Unión.
(19)
Como ya se indicó en el considerando 77 del Reglamento provisional, Viraj presentó observaciones pormenorizadas sobre el plan. El productor exportador afectado alegó que la subvención calculada con arreglo a este plan no era conforme con el artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base, según el cual el importe del derecho compensatorio no deberá sobrepasar el importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias percibidas efectivamente por la empresa. Afirmó que, por consiguiente, el porcentaje de subvención global para la empresa debería ser inferior al 2 %, es decir, al umbral mínimo. La empresa presentó información contable pormenorizada en apoyo de su alegación.
(20)
La alegación se analizó debidamente. La información contable pormenorizada facilitada por Viraj en sus alegaciones se pudo vincular con la información contable comprobada durante la visita de inspección y de ella se derivó que efectivamente se había sobreestimado el beneficio sujeto a medidas compensatorias de que había disfrutado la empresa durante el período de investigación. Por lo tanto, se volvió a calcular en consecuencia el derecho compensatorio para Viraj.
(21)
Asimismo, se volvió a calcular el porcentaje de subvención de Viraj con arreglo al Plan EOU y se fijó definitivamente en el 0,44 %. Teniendo en cuenta los porcentajes de subvención nuevamente calculados para los sistemas EPCG (0,05 %), ECS (0,12 %) y exención del derecho sobre la electricidad (0,09 %), el porcentaje de subvención total de Viraj se fijó definitivamente en el 0,7 %, es decir, por debajo del umbral mínimo.
3.2.3. Observaciones de la industria de la Unión sobre la comunicación final
(22)
Tras la comunicación final, la industria de la Unión presentó observaciones en las que alegó que los nuevos cálculos realizados en relación con los beneficios del Plan EOU obtenidos por Viraj eran injustificados e inexactos. Alegó que el análisis de la Comisión era incompleto, no se ajustaba a la manera en que las instituciones suelen someter este sistema a medidas compensatorias y no tomaba en consideración otras posibles hipótesis en las que Viraj hubiera dado salida indebidamente a las importaciones exentas de derechos. Por otro lado, la industria de la Unión declaró que el retraso en la presentación de las observaciones no confidenciales sobre la comunicación provisional por parte de Viraj perjudicó gravemente el derecho de defensa de la industria de la Unión.
(23)
Con respecto al nuevo cálculo del margen de subvención de Viraj, debe aclararse que este productor exportador había demostrado que el derecho compensatorio provisional fijado sobrepasaba el importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias percibidas efectivamente. De hecho, la empresa demostró que los derechos potenciales no percibidos se habían sobreestimado provisionalmente y que, por consiguiente, debía corregirse en el cálculo final. Habría sido contrario a lo dispuesto en el artículo 3 del Reglamento de base aplicar medidas compensatorias a determinadas contribuciones financieras que, claramente y sin lugar a dudas, no puede considerarse que otorguen ventajas a Viraj. Sin embargo, se sigue considerando que, con respecto a determinadas transacciones, el plan concedió subvenciones de carácter específico a la empresa afectada que debería ser objeto de medidas compensatorias. Este enfoque, por lo tanto, se ajusta perfectamente a la manera en que las instituciones han sometido este sistema a medidas compensatorias en el pasado. Paralelamente, la revisión del margen de subvención con arreglo al Plan EOU es plenamente conforme con el artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base.
(24)
En cuanto al supuesto incumplimiento del derecho de defensa de la industria de la Unión, hay que señalar que las observaciones de Viraj sobre el cálculo de la subvención con arreglo al Plan EOU figuraban igualmente en las dos notas de observaciones no confidenciales presentadas antes del establecimiento de medidas provisionales, así como en dos notas no confidenciales posteriores. La primera nota, fundamental a este respecto, que llevó a la Comisión a analizar el tema más en profundidad y, finalmente, a reconsiderar su posición, se presentó en diciembre de 2011 y ya se hizo referencia a ella en el considerando 77 del Reglamento provisional. Todos los documentos anteriormente mencionados se habían incluido de inmediato en el expediente para que las partes interesadas pudieran inspeccionarlos. Las observaciones de Viraj sobre la comunicación provisional se limitaban a resumir la posición ya adoptada en sus observaciones anteriores. Si bien la versión no confidencial de las observaciones de Viraj sobre la comunicación provisional se notificó efectivamente en una fase posterior, la Comisión la puso inmediatamente a disposición de la industria de la Unión, a la que se concedió un plazo suplementario para presentar sus observaciones al respecto.
(25)
Habida cuenta de las anteriores consideraciones, debieron desestimarse las alegaciones de la industria de la Unión.
3.2.4. Otras cuestiones relativas a las subvenciones
(26)
También se recibieron observaciones sobre el cálculo del margen de subvención para los productores exportadores no incluidos en la muestra que cooperaron y el cálculo del margen residual de subvención. Además, el único productor exportador que había solicitado un examen individual insistió en que debía tramitarse su solicitud. Sin embargo, a la vista de las conclusiones sobre la causalidad que aparecen más adelante, no es necesario adoptar una posición definitiva sobre esos aspectos.
4. INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(27)
No habiéndose recibido ninguna observación relativa a la producción de la Unión y a la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 120 a 123 del Reglamento provisional.
5. PERJUICIO
5.1. Observaciones preliminares y consumo de la Unión
(28)
A falta de comentarios referentes a las observaciones preliminares y al consumo de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 124 a 130 del Reglamento provisional.
5.2. Importaciones procedentes del país afectado
(29)
Una parte alegó que el análisis provisional de la evolución de los precios de importación de la India y la subcotización de precios, basada en los precios medios, inducía a error, ya que supuestamente no tiene en cuenta las variaciones en la gama de productos de un año a otro durante el período considerado.
(30)
A este respecto, conviene señalar que los datos sobre los precios por tipo de producto solo están disponibles para el PI, para el cual se pide a los productores exportadores y a los productores de la Unión que faciliten un listado detallado de las transacciones al responder al cuestionario. Por lo tanto, a falta de datos por tipo de producto para los demás años del período considerado, para analizar de manera significativa la evolución de los precios de importación deben utilizarse imperativamente los precios medios. Hay que señalar que la parte en cuestión no presentó pruebas para demostrar por qué el análisis de la evolución de los precios de importación podía inducir a error. Por tanto, se rechazó esta alegación.
(31)
Por lo que respecta a la subcotización, cabe recordar, como ya se indicó en el considerando 134 del Reglamento provisional, que para determinar la subcotización de los precios durante el PI, se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto cobrados por los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio de fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados de las importaciones procedentes de la India cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio cif con los ajustes pertinentes para tener en cuenta los aranceles aduaneros en vigor y los costes posteriores a la importación.
(32)
Además, como se indica en el considerando 135 del Reglamento provisional, se compararon los precios de transacciones tipo por tipo en la misma fase comercial. Por lo tanto, se rechazó la alegación de esta parte en relación con la subcotización.
(33)
A falta de otras observaciones sobre las importaciones procedentes del país afectado, se confirma lo expuesto en los considerandos 131 a 135 del Reglamento provisional.
5.3. Situación económica de la industria de la Unión
5.3.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(34)
Una parte alegó que el análisis que se hace en el Reglamento provisional sobre la disminución de la producción de la industria de la Unión inducía a error y alegó que la reducción de los volúmenes de producción debe analizarse teniendo en cuenta la capacidad no utilizada de la industria de la Unión, que mostró también una tendencia decreciente durante el período considerado.
(35)
La investigación mostró que el descenso de la producción coincidió con la disminución de las ventas y el aumento de las existencias. Esta situación indujo a determinados productores de la Unión a cerrar algunas de sus líneas de producción, lo cual explica la reducción de la utilización de la capacidad. Por lo tanto, la solicitud de esta Parte se rechazó.
(36)
A falta de otras observaciones sobre producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad, se confirma lo expuesto en los considerandos 137 y 138 del Reglamento provisional.
5.3.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
(37)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre la evolución del volumen de ventas ni sobre la cuota de mercado de la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en el considerando 139 del Reglamento provisional.
5.3.3. Crecimiento
(38)
No habiéndose recibido observaciones relativas al crecimiento, se confirma lo expuesto en el considerando 140 del Reglamento provisional.
5.3.4. Empleo
(39)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre el empleo, se confirma lo expuesto en los considerandos 141 y 142 del Reglamento provisional.
5.3.5. Precios unitarios medios en la Unión
(40)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre los precios unitarios medios en la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 143 y 144 del Reglamento provisional.
5.3.6. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad para reunir capital
(41)
No habiéndose recibido ninguna observación sobre rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad para reunir capital, se confirma lo expuesto en los considerandos 145 a 148 del Reglamento provisional.
5.3.7. Existencias
(42)
Una parte solicitó que la Comisión facilitara cifras reales sobre la evolución de las existencias durante el período considerado en lugar de cifras indexadas, alegando que la indexación no permitía formular observaciones útiles ni evaluar el nivel de las existencias como porcentaje de ventas de la industria de la Unión.
(43)
Por motivos de confidencialidad, tal como se explica en el considerando 127 del Reglamento provisional, debieron indexarse algunos indicadores microeconómicos, como las existencias, entre otros. En cualquier caso, la indexación de las existencias de cierre de la industria de la Unión en el cuadro 10 del Reglamento provisional proporciona una comprensión razonable de la evolución de las existencias durante el período considerado. Por lo tanto, se rechazó dicha alegación.
(44)
A falta de otras observaciones relativas a las existencias, se confirma lo expuesto en el considerando 149 del Reglamento provisional.
5.3.8. Magnitud del margen de subvención
(45)
Se recuerda que se había descubierto que el mayor productor exportador indio, que supone el 87 % de las exportaciones indias a la Unión en el PI, no había sido subvencionado. Por tanto, las importaciones subvencionadas supusieron el 13 % del volumen total del producto afectado exportado de la India a la Unión. Teniendo en cuenta el volumen, la cuota de mercado y los precios de las importaciones subvencionadas procedentes de la India, el efecto de los márgenes de subvención reales en la industria de la Unión puede considerarse desdeñable.
5.3.9. Conclusión sobre el perjuicio
(46)
La investigación confirmó que la mayoría de los indicadores de perjuicio mostraron una tendencia a la baja durante el período considerado. Por lo tanto, se confirma la conclusión alcanzada en los considerandos 151 a 153 del Reglamento provisional, en los que se concluye que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante a tenor de lo dispuesto en el artículo 8, apartado 5, del Reglamento de base.
6. CAUSALIDAD
6.1. Introducción
(47)
De conformidad con el artículo 8, apartados 5 y 6, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones subvencionadas originarias de la India habían causado un perjuicio a la industria de la Unión que pudiera considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones subvencionadas y que pudieran haber perjudicado asimismo a la industria de la Unión, a fin de asegurarse de que el perjuicio causado por esos otros factores no se atribuía a las importaciones citadas.
(48)
Como se explica en los considerandos 18 a 21, el margen de subvención comprobado del mayor productor exportador indio, que supone el 87 % de todas las exportaciones indias a la Unión en el PI, estaba por debajo del umbral mínimo en el caso de este productor exportador individual a tenor de lo dispuesto en el artículo 14, apartado 5, del Reglamento de base, de manera que se consideró que no había recibido subvenciones a efectos de la presente investigación. Por tanto, solo un 13 % de las exportaciones indias del producto afectado a la Unión durante el PI estaba subvencionado. Estas importaciones subvencionadas poseían una cuota de mercado del 2 % en el PI.
6.2. Efecto de las importaciones subvencionadas
(49)
La investigación mostró que el consumo en la Unión aumentó un 9 % en el período considerado, mientras que el volumen de ventas de la industria de la Unión se redujo un 14 % y la cuota de mercado, un 21 %.
(50)
En cuanto a los precios, los precios medios de importación de las importaciones subvencionadas resultaron subcotizar los precios de venta medios de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. No obstante, eran alrededor de un 12 % superiores a los precios de la empresa india que se consideró que no estaba subvencionada.
(51)
Con arreglo a lo anterior, se considera que el volumen limitado de las importaciones subvencionadas procedentes de la India, que presentaban precios superiores a los de las importaciones no subvencionadas, solo puede haber desempeñado un papel muy limitado, si acaso, en el deterioro de la situación de la industria de la Unión.
6.3. Efecto de otros factores
6.3.1. Importaciones no subvencionadas procedentes de la India
(52)
El volumen total de las importaciones procedentes de la India aumentó espectacularmente un 65 % a lo largo del período considerado y la cuota de mercado de las mismas creció del 12,1 % al 18,3 %. No obstante, como se ha explicado anteriormente, las importaciones no subvencionadas representaron el 87 % del volumen total de las exportaciones indias en el PI, lo que corresponde a una cuota de mercado del 15 % en dicho período, frente a la cuota de mercado del 2 % de importaciones subvencionadas procedentes de ese mismo país en idéntico período.
(53)
Los precios de las importaciones procedentes de la India descendieron globalmente un 9 % en el período considerado y siempre fueron inferiores a los precios de las importaciones procedentes del resto del mundo y a los precios de venta de la industria de la Unión. No obstante, cabe señalar, como se ha explicado en el considerando 50, que los precios medios de las importaciones no subvencionadas resultaron subcotizar los precios de la industria de la Unión en mayor medida que los correspondientes a las importaciones subvencionadas.
6.3.2. Importaciones procedentes de otros terceros países
(54)
A falta de observaciones sobre las importaciones procedentes de otros terceros países, se confirma lo expuesto en los considerandos 161 a 165 del Reglamento provisional.
6.3.3. Crisis económica
(55)
No habiéndose recibido ninguna observación relativa a las consecuencias de la crisis económica sobre el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 166 a 169 del Reglamento provisional.
6.3.4. Resultados de la actividad exportadora de la industria de la Unión incluida en la muestra
(56)
No habiéndose recibido ninguna observación relativa a la cuantía de las exportaciones de la industria de la Unión incluida en la muestra, se confirma lo expuesto en el considerando 170 del Reglamento provisional.
6.4. Conclusión sobre la causalidad
(57)
El análisis que antecede ha demostrado que, durante el período considerado, se produjo un incremento sustancial del volumen y de la cuota de mercado de las importaciones a bajo precio procedentes de la India. También se ha constatado que estas importaciones subcotizaban sistemáticamente los precios practicados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión.
(58)
No obstante, como se ha constatado que las exportaciones del mayor productor exportador indio, que suponían el 87 % de las exportaciones indias a la Unión en el PI, no estaban subvencionadas, se considera que no puede determinarse suficientemente la existencia de un nexo causal entre las importaciones subvencionadas, que constituyen tan solo un 13 % de la cantidad total exportada desde la India, y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión. De hecho, no puede argumentarse que las exportaciones indias subvencionadas fueran la causa del perjuicio sufrido por la industria de la Unión, dado lo limitado de su volumen y de su cuota de mercado (2 %), y el hecho de que sus precios fueran una media del 12 % superiores a los de las importaciones no subvencionadas.
(59)
El análisis de los demás factores conocidos que podrían haber provocado un perjuicio a la industria de la Unión, que incluyen las importaciones no subvencionadas, las importaciones de otros terceros países, la crisis económica y la cuantía de las exportaciones de la industria de la Unión incluida en la muestra, mostró que el perjuicio experimentado por la industria de la Unión se debe a la incidencia de las importaciones no subvencionadas procedentes de la India, que representaban el 87 % de todas las exportaciones indias a la Unión en el PI y que se efectuaron a precios significativamente inferiores a los de las importaciones subvencionadas.
7. CONCLUSIÓN DEL PROCEDIMIENTO ANTISUBVENCIONES
(60)
Ante la falta de un nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, se considera que las medidas compensatorias son innecesarias, por lo que ha de darse por concluido el presente procedimiento antisubvenciones con arreglo al artículo 14, apartado 2, del Reglamento de base.
(61)
El denunciante y todas las demás partes interesadas fueron informadas en consecuencia y tuvieron la oportunidad de presentar sus observaciones. Las observaciones recibidas no alteraron la conclusión de que debía darse por concluido el presente procedimiento antisubvenciones.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Se da por concluido el procedimiento antisubvenciones relativo a las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India, clasificadas actualmente en los códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 y 7318 15 70.
Artículo 2
Se liberarán los importes garantizados por los derechos compensatorios provisionales de conformidad con el Reglamento (UE) no 115/2012 sobre las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India.
Artículo 3
La presente Decisión entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Hecho en Bruselas, el 23 de mayo de 2012.