NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 558/2010
ze dne 24. června 2010
o změně přílohy III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu. Mimo jiné je v něm stanoveno, že provozovatelé potravinářských podniků mohou uvést produkty živočišného původu na trh pouze tehdy, pokud byly připraveny a bylo s nimi manipulováno výhradně v zařízeních, která splňují příslušné požadavky uvedené v příloze III daného nařízení.
(2)
V příloze III oddílu I kapitole VII nařízení (ES) č. 853/2004 se stanoví, že s cílem umožnit výrobu zvláštních produktů může být maso domácích kopytníků přepravováno před tím, než dosáhne teploty požadované v souladu s uvedeným nařízením, pokud tak příslušný orgán schválí, s výhradou určitých podmínek.
(3)
Z uznávaných znalostí v oblasti vhodných mikrobiologických a teplotních kritérií je patrné, že podobné ustanovení by bylo přínosem i pro výrobu jater foie gras s cílem umožnit používání tradičních výrobních metod.
(4)
Zmrazení provedené ihned po porážce a chlazení minimalizují vznik bakterií, a tudíž i kontaminaci mikrobiologickými organismy po rozmrazení. Maso získané z drůbeže a zajícovců určené ke zmrazení by mělo být po porážce a zchlazení bezodkladně zmrazeno, jak je obdobně uvedeno v již zavedených ustanoveních pro maso domácích kopytníků. Je tudíž vhodné odpovídajícím způsobem změnit přílohu III oddíl II kapitolu V nařízení (ES) č. 853/2004.
(5)
Pravidla stanovená v příloze III oddílu VII kapitole II nařízení (ES) č. 853/2004 zahrnují zvláštní požadavky pro živé mlže, živé ostnokožce, živé pláštěnce a živé mořské plže, pokud jde o mikrobiologickou klasifikaci produkčních oblastí.
(6)
V článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 (2) se stanoví, že členské státy zajistí, aby produkce a uvádění živých mlžů, živých ostnokožců, živých pláštěnců a živých mořských plžů na trh podléhaly úředním kontrolám uvedeným v příloze II daného nařízení.
(7)
Příloha II uvedeného nařízení stanoví, že produkční oblasti se klasifikují podle úrovně fekálního znečištění. U živočichů, kteří získávají potravu filtrací vody, jako například mlži, se mohou nahromadit mikroorganismy představující riziko pro veřejné zdraví.
(8)
Mořští plži obecně nejsou živočichy, kteří získávají potravu filtrací vody. Riziko nahromadění mikroorganismů v souvislosti s fekálním znečištěním lze tudíž považovat na málo pravděpodobné. Vedle toho nebyly hlášeny žádné epizootologické informace dokazující spojitost mezi ustanoveními o klasifikaci produkčních oblastí a riziky pro veřejné zdraví souvisejícími s mořskými plži, kteří nezískávají potravu filtrací vody. Z tohoto důvodu by tito mořští plži měli být vyňati z ustanovení o klasifikaci produkčních oblastí uvedených v příloze III oddílu VII kapitole II nařízení (ES) č. 853/2004.
(9)
Příloha III oddíl VII kapitola VI nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví pouze, že jednotlivá spotřebitelská balení živých mlžů musí být uzavřena a musí zůstat uzavřena po celou dobu od odeslání z expedičního střediska až do doby nabídky k prodeji konečnému spotřebiteli. Na ostatní balení živých mlžů se tedy uvedený požadavek nevztahuje. V zájmu veřejného zdraví je vhodné pozměnit uvedený požadavek tak, aby všechna balení musela zůstat uzavřena až do doby nabídky konečnému spotřebiteli.
(10)
Příloha III oddíl VII kapitola IX nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní požadavky pro hřebenatkovité sbírané mimo klasifikované produkční oblasti. Tyto požadavky by se rovněž měly vztahovat na živé mořské plže, kteří nezískávají potravu filtrací vody. Bod 4 uvedené kapitoly stanoví zvláštní pravidla pro balení hřebenatkovitých. Je vhodné, aby se požadavky na balení živých mlžů při přepravě z expedičního střediska do maloobchodního prodeje vztahovaly i na hřebenatkovité a mořské plže, kteří nezískávají potravu filtrací vody, sbírané mimo klasifikované produkční oblasti.
(11)
Příloha III oddíl VIII kapitola III bod A nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví požadavky pro manipulaci s čerstvými produkty rybolovu. Definice čerstvých produktů rybolovu v bodu 3.5 přílohy I uvedeného nařízení nezahrnuje rozmrazené nezpracované produkty rybolovu a čerstvé produkty rybolovu, do nichž byly za účelem uchování přidány potravinářské přídatné látky v souladu s příslušnými právními předpisy. Z důvodu soudržnosti právních předpisů Unie by měly pro uvedené produkty platit stejné požadavky jako pro čerstvé produkty rybolovu.
(12)
Příloha III oddíl VIII kapitola VII bod 2 a oddíl VIII kapitola VIII bod 1 písm. b) nařízení (ES) č. 853/2004 odkazuje na odchylku od obecného požadavku, aby zmrazené produkty rybolovu byly udržovány při teplotě nepřesahující - 18 °C, platnou pro celé zmrazené ryby v nálevu určené k výrobě konzerv. Pro zmrazené ryby v nálevu musí být dosaženo teploty nepřesahující - 9 °C.
(13)
Jsou-li celé zmrazené ryby v nálevu, určené k výrobě konzerv, vyjmuty z nálevu použitého pro zmrazení, není nutné, aby teplota byla dále snížena jinými prostředky na hodnotu nepřesahující - 18 °C v souladu s běžným postupem aplikovaným při používání nálevu ke zmrazení celých ryb určených k výrobě konzerv.
(14)
Příloha III oddíl XIV kapitola I bod 1 a oddíl XV kapitola I bod 1 nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví požadavky na suroviny používané při výrobě potravinářské želatiny a potravinářského kolagenu.
(15)
V lednu 2005 zveřejnil Evropský úřad pro bezpečnost potravin vědecké stanovisko k bezpečnosti kolagenu a metodě zpracování použité při výrobě kolagenu (3). Podle tohoto stanoviska by používání kostí k výrobě kolagenu nemělo být považováno za riziko pro veřejné zdraví. Je proto vhodné stanovit požadavky na zpracování v souladu se stanoviskem úřadu EFSA a uvést, že kosti používané jako suroviny musí být jiné než kosti klasifikované jako specifikovaný rizikový materiál podle definice v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (4). Příloha III oddíl XV kapitola I bod 1 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(16)
Z důvodu soudržnosti právních předpisů Unie by měla být příloha III oddíl XIV kapitola I bod 1 a kapitola III bod 1 nařízení (ES) č. 853/2004 týkající se surovin pro výrobu želatiny odpovídajícím způsobem změněna.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha III nařízení (ES) č. 853/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. června 2010.
REGLAMENTO (UE) No 558/2010 DE LA COMISIÓN
de 24 de junio de 2010
que modifica el anexo III del Reglamento (CE) no 853/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, por el que se establecen normas específicas de higiene de los alimentos de origen animal
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 853/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de abril de 2004, por el que se establecen normas específicas de higiene de los alimentos de origen animal (1), y, en particular, su artículo 10, apartado 1,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (CE) no 853/2004 establece normas específicas de higiene en relación con los alimentos de origen animal. Determina, entre otras cosas, que los operadores de empresa alimentaria solo pueden comercializar productos de origen animal si estos han sido elaborados y manipulados exclusivamente en establecimientos que cumplen los requisitos pertinentes de su anexo III.
(2)
En el anexo III, sección I, capítulo VII, del Reglamento (CE) no 853/2004 se establece que, siempre que se cumplan determinadas condiciones, cuando la autoridad competente lo autorice para posibilitar la elaboración de productos específicos, la carne de ungulados domésticos puede ser transportada antes de alcanzar la temperatura establecida en ese mismo Reglamento.
(3)
Los datos comúnmente aceptados en materia de criterios microbiológicos y de temperatura adecuados muestran que una disposición similar sería beneficiosa para la producción de foie gras, al permitir utilizar métodos tradicionales.
(4)
La congelación inmediata tras el sacrificio y la refrigeración minimiza la proliferación bacteriana y, por tanto, el grado de contaminación microbiana tras la descongelación. Como ya se determina en las disposiciones establecidas para la carne de ungulados domésticos, la carne de aves de corral y lagomorfos que se va a congelar debe congelarse sin demoras indebidas después del sacrificio y la refrigeración. Por consiguiente, conviene modificar en consecuencia el capítulo V de la sección II del anexo III del Reglamento (CE) no 853/2004.
(5)
Las normas establecidas en el anexo III, sección VII, capítulo II, del Reglamento (CE) no 853/2004 incluyen requisitos específicos para los moluscos bivalvos, equinodermos, tunicados y gasterópodos marinos vivos por lo que se refiere a la clasificación microbiológica de las zonas de producción.
(6)
Con arreglo al artículo 6 del Reglamento (CE) no 854/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo (2), los Estados miembros deben velar por que la producción y la comercialización de moluscos bivalvos, equinodermos, tunicados y gasterópodos marinos vivos se sometan a controles oficiales con arreglo a lo dispuesto en el anexo II de ese mismo Reglamento.
(7)
De conformidad con el anexo II del mencionado Reglamento, las zonas de producción deben clasificarse de acuerdo con el grado de contaminación fecal. Los animales filtradores, como los moluscos bivalvos, pueden acumular microorganismos que representan un riesgo para la salud pública.
(8)
En general, los gasterópodos marinos no son filtradores, por lo que el riesgo de que acumulen microorganismos relacionados con la contaminación fecal puede considerarse remoto. Además, no se dispone de información epidemiológica que vincule las disposiciones relativas a la clasificación de las zonas de producción con los riesgos para la salud pública asociados a los gasterópodos marinos no filtradores. Por este motivo, este tipo de gasterópodos marinos debe excluirse de las disposiciones relativas a la clasificación de las zonas de producción establecidas en el anexo III, sección VII, capítulo II, del Reglamento (CE) no 853/2004.
(9)
En el anexo III, sección VII, capítulo VI, del Reglamento (CE) no 853/2004 solo se establece que los embalajes de moluscos bivalvos vivos que constituyan envases unitarios de venta al consumidor deben estar cerrados y permanecer cerrados durante el transporte, desde su salida del centro de expedición hasta su presentación para la venta al consumidor final. Por consiguiente, este requisito no es aplicable a los demás embalajes de moluscos bivalvos vivos. En interés de la salud pública, conviene modificar dicho requisito de manera que todos los embalajes de moluscos bivalvos vivos deban permanecer cerrados hasta su presentación al consumidor final.
(10)
En el anexo III, sección VII, capítulo IX, del Reglamento (CE) no 853/2004 se establecen requisitos específicos para los pectínidos recolectados fuera de las zonas de producción clasificadas. Dichos requisitos también deberían aplicarse a los gasterópodos marinos vivos no filtradores. En el punto 4 de ese mismo capítulo se establecen normas específicas para el embalaje de los pectínidos. Conviene que los requisitos para el embalaje de los moluscos bivalvos vivos durante el transporte desde el centro de expedición hasta el punto de venta al por menor sean también aplicables a los pectínidos y a los gasterópodos marinos no filtradores recolectados fuera de las zonas de producción clasificadas.
(11)
En el anexo III, sección VIII, capítulo III, parte A, del Reglamento (CE) no 853/2004 se establecen requisitos para la manipulación de los productos de la pesca frescos. La definición de productos de la pesca frescos que figura en el anexo I, punto 3.5, de ese mismo Reglamento no incluye los productos de la pesca no transformados descongelados ni los productos de la pesca frescos a los que se han añadido aditivos alimentarios de conformidad con la legislación pertinente para garantizar su conservación. En aras de la coherencia de la legislación de la Unión, dichos productos deberían estar sujetos a los mismos requisitos que los productos de la pesca frescos.
(12)
En el anexo III, sección VIII, capítulo VII, punto 2, y capítulo VIII, punto 1, letra b), del Reglamento (CE) no 853/2004 se contempla una excepción al requisito general de temperatura aplicable a los productos de la pesca congelados, a saber, igual o inferior a - 18 °C, para los pescados enteros congelados en salmuera y destinados a la fabricación de conservas, que deben mantenerse a una temperatura igual o inferior a - 9 °C.
(13)
Cuando el pescado entero congelado en salmuera y destinado a la fabricación de conservas se retira de la solución de salmuera utilizada en el proceso de congelación, no es necesario que siga reduciéndose la temperatura por otros medios hasta alcanzar un nivel igual o inferior a - 18 °C, según la práctica común que se aplica cuando se utiliza el método de la salmuera para congelar el pescado entero destinado a la fabricación de conservas.
(14)
En el anexo III, sección XIV, capítulo I, punto 1, y sección XV, capítulo I, punto 1, del Reglamento (CE) no 853/2004 se establecen requisitos para las materias primas utilizadas en la fabricación de gelatina y colágeno destinados a ser utilizados en alimentos.
(15)
En enero de 2005, la Autoridad Europea de Seguridad Alimentaria (EFSA) publicó un dictamen científico sobre la seguridad del colágeno y de un método de transformación para la fabricación de colágeno (3). Según este dictamen, la utilización de huesos en la fabricación de colágeno no debería considerarse un riesgo para la salud pública. Conviene, por tanto, establecer requisitos de transformación conformes al dictamen de la EFSA y especificar que los huesos que se utilicen como materia prima no deben ajustarse a la definición de material especificado de riesgo que figura en el Reglamento (CE) no 999/2001 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de mayo de 2001, por el que se establecen disposiciones para la prevención, el control y la erradicación de determinadas encefalopatías espongiformes transmisibles (4). Procede, por tanto, modificar en consecuencia el punto 1 del capítulo I de la sección XV del anexo III.
(16)
En aras de la coherencia de la legislación de la Unión, deben modificarse en consecuencia el punto 1 del capítulo I y el punto 1 del capítulo III de la sección XIV del anexo III del Reglamento (CE) no 853/2004, en relación con las materias primas utilizadas en la fabricación de gelatina.
(17)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité permanente de la cadena alimentaria y de sanidad animal.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El anexo III del Reglamento (CE) no 853/2004 queda modificado con arreglo a lo dispuesto en el anexo del presente Reglamento.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 24 de junio de 2010.