ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o údajné podpoře ve prospěch podniku trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnuté Francouzskou republikou
(oznámeno pod číslem K(2011) 2585)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/676/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím různých článků zveřejněných v tisku na jaře roku 2009 byla Komise informována, že podnik Trèves byl příjemcem investice ve výši 55 milionů EUR poskytnuté Fondem pro modernizaci výrobců automobilových dílů (dále jen „FMEA“). Dopisy ze dne 5. května 2009, 11. června 2009, 10. července 2009 a 4. listopadu 2009 Komise požádala francouzské orgány o poskytnutí informací v této věci. Uvedené orgány odpověděly na tyto žádosti dopisy (nebo e-maily) ze dne 5. června 2009, 23. června 2009, 18. srpna 2009, 18. listopadu 2009 a 23. prosince 2009.
(2)
Kromě toho se dne 8. ledna 2010 na žádost francouzských orgánů uskutečnilo jednání v prostorách Komise. V návaznosti na toto jednání poskytly francouzské orgány e-mailem ze dne 15. ledna 2010 doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 29. ledna 2010 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve věci investice fondu FMEA a ve věci splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (rovněž nazývaného „plán vyrovnání dluhu“), který podniku Trèves poskytly francouzské správní orgány. Francie sdělila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 25. března 2010.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.
(5)
Komise obdržela připomínky v této věci od následujících zúčastněných stran: Italské republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, konkurenta podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, a fondu FMEA (3). Komise předala tyto připomínky Francii a dala jí příležitost na ně reagovat; připomínky Francie obdržela dopisem ze dne 5. října 2010. Dne 18. listopadu 2010 proběhlo rovněž jednání s francouzskými orgány. Prostřednictvím e-mailů ze dne 21. prosince 2010 a 22. února 2011 byly pak Komisi předány doplňující informace.
II. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(6)
Před vlastním popisem zkoumaných opatření, je třeba uvést informace o Strategickém investičním fondu (dále jen „FSI“), fondu FMEA, CDC Entreprises, správcovské společnosti fondu FMEA (bod II. 1), jakož i o podniku Trèves a o opatřeních, která byla vůči němu přijata (bod II. 2 níže). Dále budou uvedeny důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci investice fondu FMEA a splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (bod II. 3 níže).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Z důvodu hospodářské krize, která započala v roce 2008, vytvořila Francie na podporu svého hospodářství Strategický investiční fond (dále jen „FSI“). Brzy poté fond FSI vytvořil v partnerství se skupinou PSA Peugeot Citroën (dále jen „PSA“) a skupinou Renault (dále jen „Renault“) fond FMEA. Zatím co cílem fondu FSI je investovat do všech druhů podniků bez ohledu na hospodářské odvětví, fond FMEA investuje pouze do podniků výrobců automobilových dílů.
(8)
Strategický investiční fond, který disponuje finančními prostředky ve výši 20 miliard EUR, byl vytvořen francouzskou vládou v prosinci 2008 za účelem řešení kapitálových potřeb podniků považovaných za nositele růstu a konkurenceschopnosti francouzského hospodářství. Fond FSI podle jeho vedení investuje pouze do podniků, které vykazují dobré vyhlídky na růst a konkurenceschopnost z hlediska francouzského hospodářství.
(9)
Fond FSI je ze 49 % vlastněn francouzskou vládou a z 51 % společností Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“). CDC „a její dceřiné společnosti tvoří skupinu, která je ve vlastnictví státu a která slouží obecnému zájmu a hospodářskému rozvoji“ Francie (4) a její představitelé jsou jmenováni nařízením.
(10)
Představenstvo fondu FSI, kterému předsedá generální ředitel CDC, je složeno kromě svého předsedy ze šesti členů, z nichž jeden zastupuje CDC, dva zastupují stát (generální ředitel pro státní účast a generální ředitel společností) a tři zastupují zájmy podniků (ředitelé podniků SCOR, Essilor a Artemis).
(11)
Fond FMEA je podílovým fondem rizikového kapitálu, jehož posláním je podporovat rozvoj konkurenceschopných výrobců automobilových dílů, kteří svým zákazníkům mohou nabídnout kapacitu výzkumu a vývoje a posílené mezinárodní monitorování. Fond uskutečňuje investice do maximální výše 60 milionů EUR výhradně ve prospěch svých podílníků, a to buď samostatně, nebo společně s dalšími soukromými investory či jinými fondy.
(12)
Vytvoření fondu FMEA (dne 25. března 2009) bylo součástí plánu na podporu automobilového průmyslu oznámeného prezidentem Francouzské republiky dne 4. prosince 2008. Fond disponuje finančními prostředky ve výši 600 milionů EUR, které pocházejí z fondu FSI (200 milionů EUR), od společnosti PSA (200 milionů EUR) a od společnosti Renault (200 milionů EUR).
(13)
Správu fondu FMEA zajišťuje CDC Entreprises, dceřiná společnost CDC. Investiční rozhodnutí jsou tedy přijímána společností CDC Entreprises.
(14)
Přípravou podkladů pro uskutečnění investic správcovskou společnosti CDC Entreprises je pověřena výběrová komise a investiční výbor fondu FMEA. V obou výborech jsou rovnoměrně zastoupeni všichni tři investoři: PSA, Renault i FSI.
(15)
V souladu s organizačním řádem fondu FMEA musí správcovská společnost konzultovat výběrovou komisi ohledně strategické povahy všech investičních projektů. Její poradní stanoviska nejsou pro správcovskou společnost závazná. Jsou přijímána dvoutřetinovou většinou.
(16)
Investiční výbor musí být konzultován před uskutečněním každé investice nebo odprodeje kapitálu nebo v případě jakéhokoli odchylky od kritérií a pravidel investiční politiky. Při jednání o projektu investice nebo odprodeje kapitálu jsou jeho stanoviska přijímána dvoutřetinovou většinou a rovněž správní společnost nezavazují. Pokud však jeden ze tří investoři hlasuje proti, stanovisko výboru je považováno za záporné. V tomto případě je projekt investice nebo odprodeje kapitálu vrácen výběrové komisi.
(17)
CDC Entreprises je významným subjektem v oblasti soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Je povinen dodržovat veškerá pravidla stanovená Úřadem pro finanční trhy (AMF) v oblasti správy investic, a to zejména pravidla týkající se nezávislosti při výběru investic a předcházení střetu zájmů. CDC Entreprises spravuje mezi jinými také investice fondu FSI do malých a středních podniků, které nejsou obchodovány na burze cenných papírů, a investice jménem společnosti CDC a jiných investorů.
(18)
CDC Entreprises je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti CDC. Předseda představenstva a generální ředitel CDC Entreprises jsou jmenováni představenstvem společnosti, jehož členové jsou jmenováni společností CDC.
(19)
CDC Entreprises uzavřela s fondem FSI dohodu o podpoře a poradenství, v jejímž rámci spolupracuje specializovaný tým fondu FSI s CDC Entreprises na předběžném výběru investičních projektů (mj. studie proveditelnosti a hodnocení rizik, studie a podpora při provádění těchto investic) a sledování uskutečněných investic.
(20)
Vzhledem k organizaci a fungování výborů fondu FMEA má CDC Entreprises výhradní oprávnění zavazovat fond FMEA. Rozhodnutí výborů nejsou pro správcovskou společnost závazná (s výjimkou odchylek od kritérií a pravidel investiční politiky a řízení střetu zájmů, tedy případů, které nejsou v této věci relevantní). Francouzské orgány uvedly, že společnost CDC Entreprises dosud nikdy nepovažovala za nutné vyjádřit se nesouhlasně ke stanoviskům výborů v oblasti investic.
(21)
V grafu č. 1 níže je uveden přehled vzájemných vazeb mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault.
Graf č. 1
Vzájemné vazby mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault
II.2 Podnik Trèves a opatření přijatá vůči tomuto podniku
(22)
Podnik Trèves se specializuje v oboru součástí vnitřního vybavení automobilů. Před zahájením probíhajícího plánu restrukturalizace (plán restrukturalizace se týká 1 300 zaměstnanců) podnik Trèves zaměstnával přibližně 6 500 zaměstnanců. Podnik se zaměřuje na tři oblasti činnosti: zvuková zařízení (5), sedadla a součástky sedadel a textilie. Podnik sestával z 9 továren (dvě jsou nyní uzavřeny) a má pobočky ve 14 zemích (včetně Španělska, Spojeného království, Portugalska, Slovinska a České republiky). Podnik realizuje 40 % svého obratu ve Francii. Jeho hlavními zákazníky jsou Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.
(23)
Krátce před vypuknutím krize v roce 2008 začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobních kapacit. Po vypuknutí krize se podnik Trèves rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace a zahájil jednání se svými věřiteli v rámci dohodovacího řízení (6).
(24)
Protokol o dohodě byl uzavřen dne 25. května 2009 mezi akcionářem podniku Trèves (holdingovou společností „Severt“, která je jediným akcionářem), společnostmi skupiny Trèves, věřiteli (tj. bankami) a fondem FMEA. Tento protokol je založen na provedení plánu restrukturalizace (tento plán je popsán v oddíle V.1.1.).
(25)
Prostředky na financování plánu restrukturalizace byly odhadnuty na [110-140] (7) milionů EUR. Jednotlivé strany přijaly v tomto smyslu závazky, které jsou uvedeny v protokolu ze dne 25. května 2009.
(26)
Výrobci Peugeot a Renault se zavázali přispět na financování […] částkou 33,3 milionu EUR.
(27)
Skupina Trèves se zavázala, že vyvine veškeré úsilí k tomu, aby v průběhu roku 2009 vytvořila částku odpovídající [5-20] potřeb finančních prostředků, tj. [5-30] milionů EUR.
(28)
Banky poskytly nový bankovní úvěr ve výši [10-30] milionů EUR. Banky kromě toho poskytly konsolidační úvěr ve výši [30-60] milionů EUR, který byl určen na splacení stávajících krátkodobých úvěrů ve výši ([0-20] milionů) a dlouhodobých úvěrů ve výši ([30-40] milionů). Nový úvěr i konsolidační úvěr by měly být plně splaceny do […] 2014.
(29)
Fond FMEA poskytl podniku příspěvek ve výši 55 milionů EUR. Z této částky bylo [40-50] milionů EUR vloženo ve formě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (tj. dluhopisů převoditelných na akcie v upravitelném poměru) s pevným výnosem ve výši [ 8] %. Současně bylo [5-15] milionů EUR vloženo formou navýšení kapitálu (úpisem nových kmenových akcií), za něž fond FMEA získal podíl na základním jmění podniku Trèves ve výši [ 50] %.
(30)
Veřejní věřitelé schválili plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR […]. Tento plán spočívá v rozvržení splátek dluhu na daních a sociálním pojištění podniku Trèves, zahrnujících platby sankčních poplatků a úroků z prodlení.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(31)
Financování plánu restrukturalizace podniku Trèves se opírá o vklad nových finančních prostředků v celkové výši [100-120] milionů EUR (tato částka nezahrnuje konsolidační úvěr). Z této částky bylo 55 milionů EUR vloženo fondem FMEA. K tomu je třeba přičíst plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu. Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjadřuje pochybnosti, pokud jde o kvalifikaci těchto dvou opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Pokud jde o investici fondu FMEA, Komise konstatuje, že různé skutečnosti, jak se zdá, naznačují, že tato investice pochází ze státních prostředků. Na první pohled se tato investice jeví jako investice poskytnutá ze státních prostředků a přičitatelná státu (8). Pochybnosti Komise vycházejí z informací o fungování fondu FSI, FMEA a CDC Entreprises popsaného výše.
(33)
Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda tato investice splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise nemohla zejména s jistotou určit - a to jak vzhledem k situaci v automobilovém průmyslu, tak k situaci podniku, který měl určité finanční potíže (9) - zaprvé, zda předpoklady plánu restrukturalizace byly věrohodné, reálné a obezřetné, zadruhé, zda ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice bylo obezřetné, a zatřetí, zda předpoklad vnitřního výnosového procenta (dále jen „IRR“) [ 12 %] (10) měl být považován za přiměřený riziku, které fond FMEA podstoupil.
(34)
Pokud jde o plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění, Komise zvažuje, zda je chování francouzských správních orgánů srovnatelné s chováním soukromého věřitele ve stejných podmínkách, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek. Komise neměla k dispozici všechny údaje k tomu, aby mohla dospět k závěru, že veřejní věřitelé byli ve smyslu protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009 alespoň ve stejně výhodném postavení jako soukromí věřitelé podniku Trèves (tj. banky), které rovněž přistoupily na rozvržení svých pohledávek na splátky poskytnutím konsolidačního úvěru. Komise má proto pochybnosti, zda plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění odpovídá zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství.
(35)
Pokud by obě výše uvedená opatření měla být kvalifikována jako státní podpora, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jejich slučitelnost by mohla být přezkoumána na základě pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (11) (dále jen „pokyny“). Komise nicméně upozorňuje, že v této fázi nemůže s jistotou určit, zda jsou splněny všechny podmínky požadované těmito pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Skupina Trèves zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 2. července 2010. Podle jejího názoru pravidla a podmínky investice fondu FMEA do skupiny Trèves a uplatnění splátkového kalendáře jejího dluhu na daních a sociálním pojištění nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(37)
Skupina Trèves zaprvé uvádí, že tvrzení o přičitatelnosti podpory státu je neopodstatněné, neboť prostřednictvím fondu FMEA skupina Trèves volila partnerství se dvěma výrobci automobilů mezinárodních rozměrů, kteří představují [ 50] % jejího obratu. Zpochybňuje také názor Komise, že společnost využila státních prostředků, neboť jednak finanční prostředky fondu FMEA pocházejí dle jejího názoru od soukromých subjektů, a jednak účast dalších soukromých investorů (bank) na financování společnosti dokazuje, že společnost byla schopna si zajistit zdroje svého financování na trhu.
(38)
Zadruhé skupina Trèves kategoricky odmítá názor Komise na ekonomickou situaci společnosti Trèves v období let 2005 až 2008. Podle jejího názoru Komise směšuje všeobecnou krizi v automobilovém průmyslu v roce 2008 a jednotlivou situaci společnosti, jejíž obrat nepřetržitě a významně rostl v období od roku 1999 ([500-700] milionů EUR) do roku 2004 ([900-1 100] milionů EUR). Je pravda, že krize, která postihla automobilový průmysl v druhé polovině roku 2008, tento růst zbrzdila. Účelem plánů restrukturalizace z let 2005 a 2009 nebylo řešení finančních problémů, ale racionalizace výrobních kapacit společnosti za účelem oživení podniku v nepříznivém hospodářském prostředí, nikoliv za účelem zajištění jeho přežití, o čemž svědčí růst ukazatele EBITDA (12) podniku Trèves v letech 2005 až 2007 i zlepšení jeho hospodářských výsledků počínaje rokem 2009.
(39)
Kromě toho skupina Trèves zpochybňuje význam, který Komise přikládá prohlášení francouzského ministra průmyslu, že pokud by stát nezasáhl, podnik Trèves by se ocitl v konkurzu. Subjektivní politické prohlášení vyslovené za okolností zvýšeného sociálního napětí není případné pro posouzení skutečné hospodářské a finanční situace podniku.
(40)
Uvážlivý charakter investice fondu FMEA do společnosti Trèves je tedy jak z finančního, tak i průmyslového hlediska nepopiratelný. Společnost připomíná, že fond FMEA nebyl jediným investorem, ale že zájem projevilo několik dalších potenciálních investorů, a společně s fondem FMEA se na investici podíleli i soukromí partneři. Na rozdíl od pravděpodobného mínění Komise není žádný rozpor mezi finanční logikou a průmyslovou logikou investice fondu FMEA. Podle skupiny Trèves je v automobilovém průmyslu běžnou praxí, že výrobce drží podíl ve společnosti jednoho ze svých dodavatelů, aby s ním posílil průmyslové vazby a získal finanční zisk z jeho růstu.
(41)
Zatřetí skupina Trèves zdůrazňuje dodržování zásady uvážlivého investora v tržním hospodářství. Podmínky investice jsou totiž nejen velmi striktní, ale také výhodné pro fond FMEA. Společnost Trèves kromě toho v letech 2008-2009 měla významné konkurenční výhody, které jí byly schopny zajistit rychlý návrat k ziskovosti (zastoupení a růst v rozvíjejících se zemích, diverzifikace zákaznického portfolia výrobců, výrazné zaměření na výzkum a vývoj). S ohledem na tyto konkurenční výhody byl plán průmyslové a finanční restrukturalizace společnosti Trèves vypracován na základě obezřetných a přiměřených odhadů provedených na základě hloubkového auditu situace podniku. Konečně dobré hospodářské výsledky společnosti Trèves v letech 2009-2010 prokazují, že se jednalo o uváženou investici.
(42)
Skupina Trèves má rovněž za to, že pokud by investice fondu FMEA měla spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, tato podpora by byla slučitelná s pokyny, protože návrat k dlouhodobé životaschopnosti společnosti je zajištěn, restrukturalizace společnosti Trèves nijak nenarušuje hospodářskou soutěž a její součástí jsou již částečně prováděná kompenzační opatření ([…], snížení výrobních kapacit, snížení stavu zaměstnanců a konečně údajná účast státu na financování restrukturalizace společnosti Trèves je omezena na nezbytné minimum nákladů na restrukturalizaci).
(43)
Pokud jde o splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, skupina Trèves především soudí, že odpovídá zásadám soukromého věřitele v tržním hospodářství. A že Komise nemůže předpokládat, že případná kvalifikace opatření jako podpory by prakticky vylučovala možnost uváženého stanovení splátkového kalendáře finančními orgány. Splátkový kalendář však stanoví sankční poplatky a úroky z prodlení, vyšší úrokovou sazbu, než je zákonná úroková sazba, kterou by mohl požadovat soukromý věřitel, prvořadé hypotéky […] a veřejné orgány se na investici podílely současně se soukromými věřiteli.
(44)
Fond FMEA zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 22. června 2010. Fond FMEA odmítá kvalifikaci své investice do společnosti Trèves jako státní podpory, a to v první řadě vzhledem ke své nezávislosti při výběru investic a vzhledem k postupu, který uplatnil k dosažení svých cílů.
(45)
Fond FMEA zdůrazňuje skutečnost, že své investice plánuje zcela nezávisle. Tato nezávislost vychází nejen z jeho postavení, ale i ze způsobu jeho řízení. Fond FMEA je jako podílový fond rizikového kapitálu řízen správcovskou společností, která se sama řídí pravidly správy investic jménem třetích osob. Nezávislé postavení správcovské společnosti při výběru investic, která jedná v souladu s majetkovými zájmy podílníků, přispívá k zajištění nezávislosti fondu FMEA ve fázi rozhodování o uskutečnění investice. Pokud jde o poradní výbory fondu FMEA, totiž výběrovou komisi a investiční výbor, k jejich stanovisku lze přihlédnout pouze se souhlasem jednoho z obou výrobců. Dosud se však správcovská společnost CDC Entreprises nikdy neodchýlila od stanoviska výborů. Z toho důvodu je vliv soukromých investorů, tedy společností Renault a Peugeot, rozhodující při výběru a vymezení investičních projektů.
(46)
Investice fondu FMEA do společnosti Trèves je mimo jiné příkladem investiční politiky fondu FMEA, která upřednostňuje firmy s vysokou kapacitou inovace a silným potenciálem růstu a ziskovosti v odvětví výrobců automobilových dílů. Společnost Trèves je předním evropským výrobcem automobilových dílů, o kterého měly zájem […] i jiné soukromé fondy. Výrazné zlepšení hospodářských výsledků společnosti od roku 2010 dokazuje, že plán restrukturalizace předložený podnikem Trèves byl reálný a přiměřený. Dočasné problémy společnosti v důsledku hospodářské a finanční krize také umožnily fondu FMEA sjednat investici za podmínek, které mu poskytují vysokou ochranu.
(47)
Fond FMEA se proto domnívá, že jeho investice nemůže být kvalifikována jako státní podpora.
(48)
Skupina Renault zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Zpochybňuje především tvrzení Komise, že jeho kapitálová účast ve fondu FMEA je spojena s úvěrem, který mu stát poskytl v dubnu 2009. Společnost připomíná, že při vytvoření fondu dne 20. ledna 2009 (13) neměla žádné informace o možném budoucím státním úvěru poskytnutém výrobcům. Cílem úvěru, který byl podniku poskytnut v dubnu 2009 bylo financování jeho všeobecných potřeb vzhledem k poklesu na finančních trzích v průběhu čtvrtého čtvrtletí 2008 a prvního čtvrtletí roku 2009.
(49)
Kapitálová účast společnosti Renault ve fondu FMEA byla kromě toho odůvodněna ekonomickými, průmyslovými a finančními důvody: ze strategického a finančního hlediska bylo totiž pro společnost Renault nezbytné, aby trvale zabezpečila své zásobení prostřednictvím zdravých a konkurenceschopných dodavatelů a očekávala přitom návratnost své finanční investice. Fond FMEA umožňuje tímto způsobem společnosti Renault investovat do společností, které jsou pro toto průmyslové odvětví nepostradatelné, jako je společnost Trèves, která je stále klíčovým dodavatelem evropského automobilového průmyslu. Investice fondu FMEA proto sledují stejný přístup, jako je přístup společnosti Renault, která je sama uvážlivým investorem v tržním hospodářství.
(50)
Společnost Renault také bezvýhradně souhlasí s připomínkami fondu FMEA uvedenými v odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise, pokud jde o její úlohu v řízení fondu FMEA, způsobu fungování tohoto fondu, jeho nezávislosti a nezávislosti správcovské společnosti na veřejných orgánech.
(51)
Skupina PSA zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Podle PSA je investice fondu FMEA do společnosti Trèves nejen výnosná, ale také odpovídá jeho ekonomickým a strategickým zájmům.
(52)
Kapitálová účast PSA ve fondu FMEA je v souladu se společným cílem výrobce i fondu investovat do strategických společností s vysokou kapacitou inovace schopných zajistit bezpečnost zásobování a optimálně upevňovat odvětví výrobců automobilových dílů. PSA je také přesvědčena, že investice fondu FMEA odpovídá jeho nárokům na výnosnost vzhledem k podstoupenému riziku.
(53)
Závěrem PSA zdůrazňuje, že neexistuje žádný podmíněný vztah mezi jejím rozhodnutím k účasti ve fondu FMEA a smlouvou o úvěru ve výši tří miliard EUR uzavřené mezi francouzským státem a výrobcem v březnu 2009.
(54)
Konkurent podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 23. června 2010. Tento konkurent souhlasí s názory Komise popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. ledna 2010. Domnívá se totiž, že společnost Trèves měla ekonomické problémy ještě před začátkem hospodářské krize a nemůže být proto příjemcem opatření ve smyslu dočasného rámce Společenství. Krom toho bez ohledu na hospodářskou situaci podniku Trèves musí být státní podpory, jichž by mohl využívat, doprovázeny značnými kompenzačními opatřeními vzhledem k citlivým negativním dopadům na hospodářskou soutěž. Podpora, jejímž jediným účelem je uměle udržovat při životě podnik v odvětví, které má dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitu, totiž není opodstatněná. Je přesvědčen, že společnost Trèves by měla být povinna omezit své zastoupení na trhu prodejem dceřiných společností nebo radikálním snížením své činnosti a na svoji restrukturalizaci přispět více ze svých vlastních prostředků.
(55)
Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj zaslalo své připomínky Komisi dopisem ze dne 15. června 2010. Souhlasí s „argumenty“ (14) Komise ve dvou základních ohledech: investice fondu FMEA představuje nepochybně státní podporu vzhledem k rozhodující účasti veřejných prostředků a tento druh podpory je určen k podpoře podniků, které měly obtíže ve smyslu pokynů ještě před druhým čtvrtletím roku 2008.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(56)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky Komisi v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 29. ledna 2010 dopisem ze dne 25. března 2010.
(57)
Podle těchto orgánů nespadají pravidla a podmínky investice fondu FMEA do společnosti Trèves do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť investice nebyla uskutečněna ze státních prostředků, ale převážně ze soukromých finančních prostředků, které nejsou přičitatelné státu. Dokonce i kdyby prostředky fondu FMEA byly považovány za státní prostředky či kdyby rozhodnutí o investici bylo přičitatelné státu, francouzské orgány se domnívají, že tato investice má všechny vlastnosti uvážené investice v tržním hospodářství. Kromě toho se rovněž domnívají, že rozvržení dluhu na daních a sociálním pojištění schválené veřejnými věřiteli splňuje kritéria soukromého věřitele, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek.
(58)
Francouzské orgány tvrdí, že investice fondu FMEA v žádném případě nezahrnovala převod státních prostředků ve smyslu judikatury „Stardust marine“ (15). Prostředky fondu FMEA pocházejí, pokud jde o podíl výrobců PSA a Renault (2/3), čistě ze soukromých zdrojů, a pokud jde o podíl fondu FSI (1/3), ten sice pochází z veřejných zdrojů, které však nejsou pod stálou kontrolou státu. Fond FSI, který byl vytvořen podle vzoru soukromých investičních fondů, má formu akciové společnosti a soutěží s ostatními soukromými investičními fondy. Uskutečňuje dlouhodobé investice, jejichž cílem je ziskovost.
(59)
Kromě toho správcovská společnost fondu FMEA, CDC Entreprises, vzhledem ke svému postavení a pravidlům fungování nepodléhá veřejným orgánům. Vzhledem ke svému postavení je právně nezávislá na společnosti CDC a investuje výhradně ve prospěch svých podílníků, v konkurenci nebo společně se soukromými investory. CDC Entreprises tedy spravuje finanční prostředky fondu FMEA zcela nezávisle. Pokud jde o investici do podniku Trèves, řídila se doporučeními výběrové komise a investičního výboru fondu FMEA bez jakéhokoli zásahu státu. Francouzské orgány proto dospívají k závěru, že jednak investované prostředky nejsou státními prostředky, neboť nejsou trvale pod veřejnou kontrolou a tedy k dispozici vnitrostátním orgánům, a jednak, že rozhodnutí investovat není přičitatelné státu, protože CDC Entreprises jedná pouze ve výhradním zájmu podílníků fondu FMEA a zcela nezávisle.
(60)
Pokud jde o slučitelnost investice fondu FMEA se zásadou uvážlivého investora v tržním hospodářství, francouzské orgány připomínají, že investiční politika fondu FMEA se přednostně zaměřuje na projekty, které jsou výnosné a strategické pro automobilový průmysl, mají vysoký potenciál růstu a vysokou kapacitu inovace. V případě podniku Trèves byla investice uskutečněna na základě realistického a důkladně propracovaného podnikatelského plánu, který schválilo několik soukromých analytiků. Účast fondu FMEA na základním jmění společnosti Trèves a úpis dluhopisů převoditelných na akcie byl proveden současně s jinými soukromými investory za rovnocenných podmínek (investice „pari passu“). Podle francouzských orgánů tyto skutečnosti dostatečně prokazují, že investice odpovídá tržní praxi.
(61)
Pokud jde o uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství, francouzské orgány se domnívají, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, který byl podniku Trèves přiznán, odpovídá myšlence, na které je založeno uplatnění tohoto kritéria, a sice že veřejný věřitel podobně jako soukromý věřitel usiluje o navrácení částek, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Francouzské orgány v prvé řadě zdůrazňují, že skupině Trèves nebylo přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo sociálním pojištění. Domnívají se, že oba základní předpoklady, které umožňují posoudit kritérium soukromého věřitele, a sice existence sankčních poplatků a úroků z prodlení i uplatněná úroková sazba, jsou v tomto případě dodrženy. Splátkový kalendář totiž stanoví úroky a sankční poplatky z prodlení, které byly stanoveny před uzavřením dohody o splátkovém kalendáři a zahrnuty do výpočtu měsíčních splátek podniku Trèves. Kromě toho v souladu s článkem 1153 občanského zákoníku, který stanoví, že v případě neexistence smluvního ujednání vede prodlení v platbě částky dlužené soukromému věřiteli k uložení povinnosti úhrady úroků z prodlení v zákonné výši. Výše zákonné úrokové sazby v roce 2009, ve kterém byl stanoven splátkový kalendář, byla 3,79 %. Roční úroková sazba za celkovou dobu trvání splátkového kalendáře je však zhruba [5-10] %. Na podporu tohoto tvrzení francouzské orgány uvádějí, že současně se splátkovým kalendářem daňových a sociálních závazků přistoupily na rozvržení svých vlastních pohledávek i věřitelské banky skupiny Trèves prostřednictvím konsolidačního úvěru. Soukromí věřitelé společnosti Trèves tedy také poskytli společnosti ulehčení platby, aby si zajistily splacení svých pohledávek.
(62)
Francouzské orgány především konstatují, že většina obdržených připomínek potvrzuje, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves nemůže být kvalifikována jako státní podpora. Francouzské orgány proto neuvedou žádné další komentáře k těmto připomínkám.
(63)
Pokud však jde o připomínky ze strany italských orgánů a anonymní společnosti, která se představila jako konkurent podniku Trèves, francouzské úřady si přejí sdělit Komisi následující připomínky.
(64)
Francouzské orgány konstatují, že italské orgány se omezují na pouhé tvrzení, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves musí být kvalifikována jako státní podpora vzhledem k „rozhodující roli“, kterou sehrály veřejné prostředky. Toto tvrzení není podepřeno žádným důkazem nebo odůvodněním.
(65)
Jak dále uvádějí francouzské orgány, konkurenční společnost podniku Trèves rovněž bez důkazu pro své tvrzení předpokládá existenci státní podpory, která je neslučitelná s pokyny a dočasným rámcem přijatým Komisí v prosinci 2008 v rámci hospodářské a finanční krize. Informace, o které se tato společnost opírá, jsou buď nepřesné nebo vytržené z kontextu, a proto jsou vykládány nesprávně a zaujatě.
V. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(66)
Při posuzování vnitrostátního opatření musí Komise nejprve posoudit, zda toto opatření může být kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Je-li opatření kvalifikováno jako státní podpora, Komise může poté posoudit, do jaké míry může být toto opatření považováno za slučitelné se společným trhem na základě výjimek ze zásady zákazu státních podpor, které připouští Smlouva o fungování EU. Pokud zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu, posouzení slučitelnosti podpory je bezpředmětné.
V.1 Posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(67)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(68)
Toto ustanovení stanoví podmínky, za kterých může být vnitrostátní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Jak uvedl Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. června 2006, těmito podmínkami jsou „financování tohoto opatření státem nebo ze státních prostředků, existence zvýhodnění podniku, selektivita uvedeného opatření, jakož i dopad posledně uvedeného na obchod mezi členskými státy a z toho vyplývající narušení hospodářské soutěže“ (16).
(69)
Tyto podmínky jsou kumulativní a musí tedy být všechny splněny, aby mohlo být státní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Proto pokud Komise stanoví, že některá z těchto podmínek není splněna, může s jistotou prohlásit, že zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
V.1.1 Investice fondu FMEA ve výši 55 milionů
(70)
Pokud jde o investici fondu FMEA do podniku Trèves ve výši 55 milionů EUR, je třeba nejdříve ověřit, zda je splněna podmínka zvýhodnění.
(71)
Podle ustálené judikatury (17) vklad finančních prostředků do společnosti nepředstavuje státní podporu v případě, že se tento vklad uskuteční za podmínek, které by byly přijatelné soukromého investora jednajícího v normálních tržních podmínkách („kritérium soukromého investora v tržním hospodářství“).
(72)
Pokud například fond FMEA prodá svůj podíl ve společnosti Trèves v průběhu roku 2012, pak bude roční vnitřní výnosové procento („IRR“) vypočtené fondem FMEA pro účely jeho investice [ 12 %]. Toto procento udává výnosnost celkové investice fondu FMEA před zdaněním, tedy jak přímého vkladu [5-15] milionů EUR, tak vkladu v podobě dluhových cenných papírů, které umožňují přístup ke kapitálu (dluhopisy převoditelné v upravitelném poměru na akcie) v celkové částce [40-50] milionů EUR.
(73)
Proto, aby bylo možné posoudit, zda je dodrženo kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, Komise se musí vyjádřit k následujícím otázkám:
a)
je plán restrukturalizace společnosti Trèves, na jehož základě se fond FMEA rozhodl k investici, věrohodný a reálný?
b)
byla skupina Trèves před vstupem fondu FMEA do jejího kapitálu ve výši [5-15] milionů EUR oceněna odpovídajícím způsobem?
c)
byly předpoklady plánu restrukturalizace, na kterých je založeno IRR, přiměřené a reálné v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna?
d)
je očekávané IRR [ 12 %] dostatečné?
(74)
Komise doplní odpovědi na otázky b) a d) úvahami o struktuře investice fondu FMEA a o rozdělení přidané hodnoty.
(75)
Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi určit, zda fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže.
(76)
Jak je uvedeno v bodě 23, krátce před vypuknutím finanční a hospodářské krize v roce 2008, začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobní kapacity (18). Když nastala krize, podnik Trèves se rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace.
(77)
Na konci léta 2008 podnik Trèves tak dal nový podnět svému plánu restrukturalizace a na konci prosince 2008, tedy několik měsíců před uzavřením protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, bylo již možné konstatovat tyto výsledky:
-
podstatné snížení režijních nákladů: opatření přijatá v tomto rámci umožnila snížit celkový objem skutečných režijních nákladů podniku Trèves v posledním čtvrtletí roku 2008 ve srovnání s výhledovým rozpočtem na rok 2008 o [20-30] %,
-
podstatné snížení zásob: skladové náklady klesly během druhé poloviny roku 2008 o [30-40] % z původní částky [20-80] milionů EUR v červnu na [0-60] milionů EUR v prosinci,
-
omezení hmotných investic: tyto investice byly sníženy o [40-50]% v roce 2008 oproti výhledovému rozpočtu 2008,
-
snížení stavu zaměstnanců: počet zaměstnanců skupiny ve Francii byl snížen o [10-20] % jen v průběhu roku 2008 ([…] zaměstnanců ve Francii v prosinci 2008 oproti […] zaměstnanců v lednu 2008).
(78)
Na začátku roku 2009 podnik Trèves vypracoval novou formálnější verzi plánu restrukturalizace, a to ve spolupráci s nezávislou poradenskou firmou […]. Tato firma potvrdila zejména objem potřeby finančních prostředků považovaný za nezbytný k financování plánu ([110-140] milionů EUR, viz body 25 a následující).
(79)
Zaprvé je třeba zdůraznit, že prognózy budoucích obratů uvedené v plánu restrukturalizace se jeví jako věrohodné a reálné. Tyto prognózy jsou totiž založeny na očekávaní značně sníženého objemu objednávek ze strany výrobců. Například očekávaný objem pro rok 2009 je o [15-25] % nižší než pro rok 2008. Tyto prognózy navíc odpovídají prognózám, které ve stejné době vypracovali analytici odvětví automobilového průmyslu (například společnost JD Power) ohledně očekávaného oživení tohoto odvětví a ohledně jeho uspořádání ve výhledu na rok 2011. Společnost Trèves tedy odhadla svůj budoucí obrat na základě obezřetného a pečlivého odhadu těchto objemů. Plán vychází z obezřetných odhadů, pokud jde o vývoj odvětví, a předpokládá úroveň činnosti v roce 2011 […] ve srovnání s prodejem v roce 2008.
(80)
Plán dále zavádí výrazné snížení nákladů. Tohoto snížení má být dosaženo mimo jiné zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů […] (19) […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká celkem 1 300 zaměstnanců).
(81)
Na základě těchto opatření plán restrukturalizace předpokládá:
-
návrat do vyváženého stavu v roce 2010 s hospodářským výsledkem před zdaněním ve výši [0-10] milionů EUR, kladné peněžní toky ve výši [0-10] milionů EUR a EBITDA ve výši [40-70] milionů EUR,
-
hospodářský výsledek před zdaněním ve výši [10-30] milionů EUR od roku 2011 s peněžním tokem ve výši [10-30] milionů EUR a EBITDA ve výši [50-80] milionů EUR.
(82)
Je třeba poznamenat, že fond FMEA předtím, než se rozhodl k investici, sám pověřil firmu […], aby v období od poloviny března do konce dubna 2009 provedla úplný audit situace společnosti Trèves (postupy hloubkové kontroly). Zaměstnanci fondu FMEA sami rovněž přezkoumali a schválili plán restrukturalizace.
(83)
Kromě toho se podnik Trèves v rámci své restrukturalizace zavazuje k prodeji své činnosti „[…]“ při zohlednění průmyslové a sociální rovnováhy související s touto transakcí a s cílem přispět ke konkurenceschopnosti průmyslového nástroje nového celku Trèves.
(84)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že plán restrukturalizace, na jehož základě provedl fond FMEA investici do společnosti Trèves, lze považovat za věrohodný a reálný.
(85)
Hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves před investicí fondu FMEA byla stanovena na [15-40] milionů EUR. Na tomto základě získal fond FMEA [ 50] % kapitálu společnosti Trèves prostřednictvím navýšení kapitálu o [5-15] milionů EUR. Komise musí ověřit, zda tato ocenění bylo odpovídající a obezřetné vzhledem k situaci podniku v té době.
(86)
Existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty vlastního kapitálu podniku (20). Často používanou metodou je metoda násobku ukazatele EBITDA. Umožňuje odhadnout hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením ukazatele EBITDA za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku je odečten čistý dluh.
(87)
Další metodou je analýza diskontovaných peněžních toků („Discounted Cash Flow Analysis“). Nominální hodnota volných peněžních toků („Free Cash Flows“) podniku v příštích letech je diskontována průměrnými váženými náklady kapitálu („Weighted Average Cost of Capital“ - „WACC“), přičemž od získané hodnoty je odečten čistý dluh.
(88)
Třetí metodou je metoda násobku obratu. Umožňuje posoudit hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením obratu za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku se odečte čistý dluh.
(89)
Fond FMEA použil k ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice metodu analýzy diskontovaných peněžních toků a metodu násobku obratu. Podnik Trèves totiž nevykázal na konci roku 2008 kladný EBITDA, a proto první zmíněnou metodu násobku ukazatele EBITDA nebylo možné použít.
(90)
Bylo však možné použít metodu analýzy diskontovaných peněžních toků, která umožňovala zohlednit výhledy na obnovení ziskovosti a zahrnout tak do ocenění očekávaný přínos zlepšení výkonnosti podniku. Z obezřetnosti a k potvrzení výsledků byla použita rovněž metoda násobku obratu.
(91)
Metodou analýzy diskontovaných peněžních toků podniku byly náklady na kapitál resp. WACC daného odvětví zahrnující riziko specifické pro toto odvětví odhadnuty na 12 %. Fond FMEA poté vypočítal obezřetnější WACC [ 12] %, do kterého zahrnul zvláštní dodatečné rizikové prémie související s velikostí podniku a nelikvidností investice. Nakonec použil WACC v hodnotě [ 12] %, aby tak zohlednil doplňkové riziko spojené s transformací (tj. restrukturalizací) společnosti. Dlouhodobá hodnota společnosti (tzv. konečná hodnota) byla vypočítána z výsledků za rok 2011. Fond FMEA tak stanovil hodnotu vlastního kapitálu skupiny Trèves na [15-40] milionů EUR.
(92)
Pokud jde o metodu násobku obratu, použitý násobek uplatněný na obrat ke konci roku 2008 byl [0-1]. Tento násobek odpovídá násobkům srovnatelných společností, které byly zjištěny na trhu v době transakce. Je třeba zdůraznit, že tyto násobky dosáhly na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 historicky nejnižších úrovní v důsledku finanční a hospodářské krize, která silně poznamenala odvětví výroby automobilů a automobilových dílů (dlouhodobý průměr násobku obratu v odvětví výroby automobilů a automobilových dílů totiž činí 0,51). Při použití násobku [0-1] činí hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves [15-40] milionů EUR.
(93)
Přesto, že je tedy násobek [0-1] třeba považovat za historicky nízký, fond FMEA použil hodnotu vycházející z tohoto násobku a nikoli hodnotu vycházející z dlouhodobého průměrného násobku nebo z násobku zprůměrovaného na více let. Fond FMEA stejně tak nepoužil ocenění, které vyplývá z analýzy diskontovaných peněžních toků. Z výše uvedeného vyplývá, že ocenění vlastního kapitálu podniku Trèves, které předcházelo investici fondu bylo přiměřené a obezřetné. Toto ocenění se totiž blíží spodní hranici rozpětí stanoveného metodou analýzy diskontovaných peněžních toků a burzovních násobků. Ocenění provedené za těchto okolností je příznivé pro soukromého investora, neboť potenciálně zlepšuje vyhlídky na přidanou hodnotu vzhledem k perspektivě návratu násobků ocenění na jejich historické průměrné hodnoty.
(94)
Navíc je třeba poznamenat, že investice fondu FMEA není omezena pouze na kapitálový vklad ve výši [5-15] milionů EUR, kterým fond získal [ 50]% podíl ve skupině Trèves. Fond FMEA také vložil [40-50] milionů EUR v podobě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (dluhopisů převoditelných na akcie) a poskytujících úrokový výnos [ 8] % ročně. Tato struktura je komplexní strukturou, kterou by u odvětví, jako je odvětví dodavatelů automobilového průmyslu, požadoval soukromý investor. Poskytnutí značného množství dluhopisů převoditelných na akcie v poměru, který se mění v závislosti na výkonu firmy, je jedním z nejúčinnějších mechanismů kontroly, které existují.
(95)
Mechanismus, který uplatnil fond FMEA, je následující. Dluhopisy převoditelné na akcie mohou být splaceny prostřednictvím nově vydaných akcií společnosti Trèves. Poměr bude určen v roce 2011 v závislosti na dosažení hrubého provozního zisku ve výši […] %. Bude-li této meze dosaženo, fond FMEA obdrží […] % vlastního kapitálu splacením dluhopisů. Pokud této hranice dosaženo nebude, fond FMEA se stane držitelem […] % vlastního kapitálu. V zájmu vedení společnosti Trèves tedy je, aby zajistilo dosažení tohoto hrubého provozního zisku […]. Zájmy finančního investora i manažerů-akcionářů jsou tak těsně spojeny v zájmu co nejvyšší výsledné hodnoty společnosti.
(96)
Přístup, který obvykle volí soukromý investor, spočívá v posouzení vnitřního výnosového procenta, který plánovaný investiční projekt poskytuje. Za účelem výpočtu ročního IRR investice do podniku je nutné stanovit hodnotu vlastního kapitálu tohoto podniku v době, kdy se výnosnost očekává.
(97)
Jak již bylo uvedeno v bodech 85 až 87, existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty podniku. K ocenění hodnoty podniku v roce 2012, tj. v roce, ve kterém by fond FMEA mohl prodat svou kapitálovou účast (21), fond FMEA použil metodu násobku ukazatele EBITDA. Tato metoda je v tomto průmyslovém odvětví často používána ke stanovení podmínek vystoupení investora rizikového kapitálu nebo kvazi-kapitálu. Navíc při výpočtu očekávané výnosnosti na základě ukazatele EBITDA vychází fond FMEA z přiměřeného měřítka zotavení podniku, ke kterému má dojít v době mezi jeho investicí (25. května 2009) a koncem roku 2011. Kromě toho, tím, že vychází z předpokládaného EBITDA pro rok 2011 a nikoliv z vyššího EBITDA pro rok 2012, volí fond FMEA obezřetný přístup, který spočívá v ověření, že oživení podniku proběhne uspokojivě v poměrně krátké době (o něco více než dva roky).
(98)
Proto je v tomto případě procento IRR vypočítané fondem FMEA založeno na třech předpokladech uvedených v plánu restrukturalizace. Zaprvé, skupina Trèves by měla dosáhnout EBITDA na konci roku 2011 ve výši [50-80] milionů EUR. Zadruhé, hodnota podniku Trèves na konci roku 2011 je stanovena na základě násobku EBITDA ve výši [1-6]. Zatřetí, čistý dluh je odhadnut na [50-150] milionů EUR na konci roku 2011. Komise tedy musí stanovit, zda tyto tři předpoklady mohly být v době, kdy byla investice uskutečněna fondem FMEA, považovány za věrohodné a reálné.
(99)
Zaprvé, pokud jde o hodnotu ukazatele EBITDA v roce 2011, je třeba zdůraznit, že tato prognóza je založena na provedení plánu restrukturalizace. Jak je vysvětleno v bodech 76 a následujících, tento plán lze považovat za věrohodný a reálný. Je třeba připomenout, že snížení nákladů má být dosaženo především zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů, a to zejména díky […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká na celkem 1 300 zaměstnanců).
(100)
Zadruhé, násobek ukazatele EBITDA ([1-6]) použitý ke stanovení hodnoty společnosti odpovídá dlouhodobému průměrnému násobku odvětví vypočtenému pro období 2000-2009 ([1-6]), který byl z obezřetnosti snížen o typickou odchylku vzhledem k probíhající transformaci společnosti. Tento násobek je mírně vyšší než je násobek v odvětví v době investice (zhruba 4,2). Vycházet z hodnoty [1-6] pro ocenění na konci roku 2011 se však jeví jako dostatečně obezřetné, vzhledem k očekávanému růstu tohoto koeficientu, který se ostatně začal znatelně projevovat již v době investice ([1-6] v prosinci 2008 oproti [1-6] v květnu 2009). Tento násobek se zdá také velmi obezřetný s ohledem na dlouhodobé prognózy v tomto odvětví, které udávají násobky v rozmezí [1-6] až [1-6].
(101)
Zatřetí, prognózy vypracované v dubnu 2009 udávají zlepšení čistého dluhu, který měl být snížen z [100-200] milionů EUR na konci roku 2008 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2010 (v předchozím období se zvýšil z [100-200] milionů EUR na konci roku 2005 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2008). Vzhledem k výši předpokládaného agregovaného ukazatele EBITDA za období 2009-2011, absenci podstatných dodatečných nákladů spojených s hmotnými a nehmotnými investicemi a absenci dodatečných rezerv na náklady související s restrukturalizací se prognóza poklesu snížení o [0-30] milionů EUR zdá být obezřetná.
(102)
S ohledem na výše uvedené lze konstatovat závěr, že výpočet ukazatele IRR v době investice je založen na přiměřených předpokladech.
(103)
Pokud jde o otázku, zda je cílové IRR [ 12 %] přijatelné s ohledem na riziko, které investice představuje, jsou připomínky Komise následující.
(104)
Nejprve je třeba připomenout, že výpočet provedený na základě údajů popsaných v bodech odůvodnění 97 až 100 ve skutečnosti vede k IRR [ 15 %]. Z bezpečnostních důvodů a z obezřetnosti nicméně fond FMEA uplatnil na očekávaný zisk EBITDA v roce 2011 srážku ve výši […] %. V důsledku toho IRR [ 12 %] použité pro účely této analýzy je IRR, které vyplývá z pesimistického scénáře vývoje společnosti. Jak již bylo uvedeno, ze základního scénáře vyplývá IRR ve výši [ 15 %], zatímco z optimistického scénáře (překročení ukazatele EBITDA o […] %) vyplývá IRR ve výši okolo [ 20 %].
(105)
Nyní je třeba poznamenat, že vzhledem k nelikvidní povaze transakce není pro posouzení přiměřenosti předpokládaného IRR možné odkazovat na burzovní ceny srovnatelných transakcí (např. podřízených úvěrů) v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna. Některé skutečnosti popsané níže však umožňují posoudit „minimální“ IRR [ 12 %], které použil fond FMEA v květnu 2009.
(106)
Je třeba si v prvé řadě povšimnout toho, že výnosnost investic v odvětví dodavatelů automobilového průmyslu je často nízká. V průběhu pěti let, které předcházely krizi druhé poloviny roku 2008, činilo průměrné IRR 8,5 % (22). Profesionální investoři však často investovali do tohoto odvětví, neboť si byli vědomi potenciálního zisku spojeného s nízkým oceněním podniků v tomto odvětví (ve srovnání s ostatními odvětvími). V roce 2006 tak investoři, kteří investovali v době propadu trhu v roce 2003, zaznamenali výjimečné hodnoty IRR (více než 20 % ročně po dobu tří let).
(107)
K překonání konstatovaných průměrných výnosů musí mít tedy profesionální investor důkladnou znalost trhu, což je případ fondu FMEA, a zvolit takovou strukturu kapitálové účasti, která mu umožní optimalizovat výnosnost jeho investice, což je také případ investice fondu FMEA (viz úvahy o struktuře investice v bodech 94 a 95, jakož i o rozdělení přidané hodnoty v bodech 110 a 111).
(108)
Francouzské orgány se dále odvolávají na studii Francouzského sdružení kapitálových investorů (Association Francaise des Investisseurs en Capital, dále jen „AFIC“), které sleduje výkonnost odvětví soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Tato studie vychází z údajů poskytnutých více než 120 subjekty spravujícími více než 500 investičních fondů. Práce sdružení AFIC uvádějí čistou výkonnost „růstového kapitálu“ mezi 14,1 % z konce roku 2007 a 10,8 % z konce roku 2008 (nejbližší datum od investice fondu FMEA). Růstový kapitál je podoblast odvětví soukromého vlastního kapitálu, která odpovídá investiční politice fondu FMEA (menšinová kapitálová účast a poskytnutí nových finančních prostředků). Při zohlednění nákladů na odměny správcovské společnosti, které jsou odhadnuty na nejvýše […], se cílové IRR, kterého je třeba dosáhnout, aby byla vykázána „tržní“ výkonnost, pohybuje v rozmezí od 12 do 15 %.
(109)
Měřítka, která byla dostupná v době investice, dále umožňují určit vážený průměr nákladů na kapitál („WACC“) stanovený podle modelu CAPM (23) a přizpůsobený odvětví francouzského automobilového průmyslu při zahrnutí zvláštních doplňkových rizikových prémií spojených s velikostí podniku Trèves a nelikvidnosti investice. S ohledem na tyto doplňující faktory související s rizikovou prémií lze odpovídající WACC odhadnout na [ 12] % v době investice, přičemž fond FMEA jej zvýšil na [ 12] % (viz bod 91). Je však třeba připomenout, že WACC je minimální procento výnosnosti požadované investory, kteří podniku poskytují finanční prostředky (akcionáři a věřitelé) na financování investičních projektů. WACC vypočtený pro podnik Trèves je proto významným ukazatelem, pokud jde o přijatelnost „minimálního“ IRR [ 12 %] (24).
(110)
Dále je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota podniku Trèves nebude rozdělena mezi fond FMEA a původního akcionáře poměrně k jejich podílu na základním jmění podniku Trèves. Dohoda mezi akcionáři totiž stanoví, že v případě vystoupení investora v roce […] bude prvních […] milionů EUR hodnoty podniku přiděleno v plné výši fondu FMEA (první tranše). Dále pak výnos z prodeje v rozmezí částky […] milionů EUR a částky rovnající se výši investice FMEA kapitálově zhodnocené […] % za rok bude rozdělen mezi fond FMEA ([…] %) a původní akcionáře ([…] %) (druhá tranše). Z výnosu z prodeje, který přesáhne tuto hranici, obdrží fond FMEA […] % a původní akcionáři […] %.
(111)
Tato dohoda o rozdělení přidané hodnoty ochraňuje fond FMEA. Fond FMEA tak totiž získává významnou záruku, že IRR [ 12 %] jeho investice bude rychle dosaženo (toto procento odpovídá výše uvedenému WACC podniku Trèves). Tato dohoda výrazně podněcuje původní akcionáře a vedení společnosti k dosažení resp. překonání cílů plánu restrukturalizace, který by měl zajistit fondu FMEA IRR ve výši [ 12 %], [ 15 %] nebo [ 20 %] v závislosti na scénáři.
(112)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že předpokládané IRR [ 12 %] bylo přiměřené v době investice a přijatelné vzhledem k riziku, které tato investice představuje.
(113)
Na základě analýzy plánu restrukturalizace podniku Trèves, jeho ocenění před uskutečněním investice fondu FMEA, struktury této investice, předpokladů, na kterých je založeno IRR [ 12 %], přiměřenosti hodnoty tohoto IRR, a to zejména s ohledem na dohodu mezi akcionáři o rozdělení přidané hodnoty, je třeba konstatovat, že fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže. Jinými slovy, investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Investice tedy nezvýhodňuje podnik Trèves.
V.1.2 Splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění
(114)
Společnosti Trèves byl francouzskými správními orgány přiznán splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění v celkové výši 18,4 milionu EUR. S ohledem na toto opatření Komise nejprve přezkoumá kritérium zvýhodnění.
(115)
V souladu s rozhodovací praxí Komise a judikaturou nepředstavuje stanovení splátkového kalendáře dluhu veřejným věřitelem státní podporu, pokud je jeho chování srovnatelné s chováním soukromého věřitele, který „usiluje o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení“ (25).
(116)
Stanovení splátkového kalendáře dluhu představuje pro veřejné věřitele společnosti Trèves lepší řešení než nucené vymáhání. V případě nuceného vymáhání by totiž veřejní věřitelé získali vzhledem k celkovému zadlužení podniku pouze část svých nepřednostních pohledávek. Naopak stanovením splátkového kalendáře byly vytvořeny prvořadé hypotéky […] (článek […] protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009) za účelem zajištění těchto dluhů na daních a sociálním pojištění. Tato aktiva jsou uvedena v příloze č. 7 protokolu. Ke dni 31. prosince 2008 činila jejich čistá účetní hodnota [25-35] milionů EUR. Částka zajištění poskytnutých ve prospěch veřejných věřitelů tedy pokrývá více než 140 % výše jejich pohledávky, která je složena z jistiny (18,4 milionu EUR), sankčních poplatků a úroků z prodlení (viz bod 117).
(117)
Veřejným věřitelům podniku Trèves jsou také vypláceny úroky. Částka 18,4 milionu EUR byla totiž navýšena o sankční poplatky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR a o úroky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR, přičemž vše má být splaceno v období od […] do […] v měsíčních splátkách ve výši […] EUR. Součet sankčních poplatků a úroků z prodlení činí [2-4] milionů EUR, tj. [10-20] % z jistiny, což představuje při váženém průměru doby trvání splátkového kalendáře roční úrok ve výši [0-10] %. Tato sazba byla od počátku vyšší než sazby přiznané finančními institucemi u úvěrů poskytnutých podniku Trèves v rámci protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, a to jak u nového úvěru, tak u konsolidačního úvěru (26).
(118)
K tomu je třeba poznamenat, že k závazku veřejných věřitelů došlo současně s významným závazkem bank (konsolidační úvěr [30-60] milionů a nový úvěr [10-30] milionů EUR). Kromě toho protokol o dohodě výslovně uvádí, že zajištění poskytnutá bankám jsou nepřednostní […], což znamená, že tito věřitelé nemohou uplatňovat žádné zajištění, dokud nebudou plně uspokojeni přednostní veřejní věřitelé.
(119)
Skupině Trèves nebylo navíc přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo na sociálním pojištění.
(120)
Francouzské orgány dále potvrdily, že současný splátkový kalendář nepředstavoval žádné prodloužení nebo změnu předchozího splátkového kalendáře.
(121)
Z výše uvedeného proto vyplývá, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění byl podniku Trèves poskytnut francouzskými správními orgány na základě předpokladů považovaných za věrohodné, z nichž vychází plán restrukturalizace (viz oddíl V) a za podmínek přijatelných pro soukromého věřitele v tržním hospodářství jednajícího za stejných podmínek.
V.2 Závěr ohledně posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(122)
Ze skutečností uvedených v oddíle V.1. vyplývá, že investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR ani splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR skupinu Trèves nezvýhodňuje. Tato opatření tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VI. OBECNÝ ZÁVĚR
(123)
Po důkladném přezkumu těchto opatření Komise konstatuje, že tato opatření nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek I
Obě opatření přijatá vůči podniku Trèves, která spočívají v investici Fondu pro modernizaci výrobců automobilových dílů (FMEA) ve výši 55 milionů EUR a v poskytnutí splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR Francouzskou republikou, nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 20 de abril de 2011
relativa a la presunta ayuda en favor de la empresa Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) ejecutada por la República Francesa
[notificada con el número C(2011) 2585]
(El texto en lengua francesa es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2011/676/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Tras haber emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con los citados artículos (1), y teniendo en cuenta dichas observaciones,
Considerando lo siguiente:
I. PROCEDIMIENTO
(1)
A través de varios artículos publicados en la prensa en la primavera de 2009, la Comisión fue informada de que la empresa Trèves habría recibido una inversión por un importe de 55 millones EUR del Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (Fondo de modernización de los fabricantes de componentes para automóviles, en lo sucesivo, «el FMEA»). Mediante cartas de 5 de mayo, 11 de junio, 10 de julio y 4 de noviembre de 2009, la Comisión envió a las autoridades francesas sendas solicitudes de información al respecto. Dichas autoridades respondieron a esas solicitudes mediante cartas (o correos electrónicos) de 5 de junio, 23 de junio, 18 de agosto, 18 de noviembre y 23 de diciembre de 2009.
(2)
Por otra parte, el 8 de enero de 2010, se celebró una reunión, a petición de las autoridades francesas, en los locales de la Comisión. A raíz de esa reunión, las autoridades francesas aportaron información complementaria mediante correo electrónico de 15 de enero de 2010.
(3)
Mediante carta de 29 de enero de 2010, la Comisión informó a Francia de su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (en lo sucesivo, «el TFUE») con respecto a la inversión del FMEA, así como a un plan de reprogramación de las deudas fiscales y sociales (también llamado «plan de liquidación») concedido a Trèves por la administración francesa. Francia comunicó sus observaciones en relación con la incoación del procedimiento de investigación formal el 25 de marzo de 2010.
(4)
La decisión de la Comisión de incoar el procedimiento se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea (2). La Comisión invitó a los interesados a presentar sus observaciones sobre las medidas en cuestión.
(5)
La Comisión recibió observaciones al respecto por parte de los siguientes interesados: La República Italiana, la empresa Trèves, el grupo PSA Peugeot Citroën, el grupo Renault, un competidor de Trèves que desea permanecer en el anonimato y el FMEA (3). La Comisión remitió estas observaciones a Francia, ofreciéndole la posibilidad de comentarlas, y recibió sus comentarios mediante carta de 5 de octubre de 2010. También se celebró una reunión con las autoridades francesas el 18 de noviembre de 2010. Por último, la Comisión recibió información complementaria mediante correos electrónicos de 21 de diciembre de 2010 y de 22 de febrero de 2011.
II. DESCRIPCIÓN DE LAS MEDIDAS EXAMINADAS
(6)
Antes de proceder a la descripción de las medidas examinadas, conviene presentar el Fonds Stratégique d’Investissement (Fondo Estratégico de Inversión, denominado en lo sucesivo «el FSI»), el FMEA, CDC Entreprises, sociedad de gestión del FMEA (véase el punto II.1), así como la empresa Trèves y las medidas adoptadas respecto a ella (véase el punto II.2). Por último, se expondrán las razones que condujeron a la incoación del procedimiento formal de investigación respecto a la inversión del FMEA y al plan de reprogramación de las deudas fiscales y sociales (punto II.3).
II.1. El FSI, el FMEA y CDC Entreprises
(7)
Debido a la crisis que comenzó en 2008, Francia creó el Fondo Estratégico de Inversión (en lo sucesivo, «el FSI») en apoyo de su economía. Poco después, el FSI, en asociación con el grupo PSA Peugeot Citroën (en lo sucesivo, «PSA») y el grupo Renault (en lo sucesivo «Renault»), crearon el FMEA. El objetivo del FSI es intervenir en todo tipo de empresas, cualquiera que sea el sector económico afectado, pero el FMEA solo interviene en favor de los fabricantes de componentes del sector del automóvil.
(8)
El Fondo Estratégico de Inversión es un fondo dotado con 20 000 millones EUR que el Gobierno francés creó en diciembre de 2008 para satisfacer las necesidades de fondos propios de las empresas que se considera que pueden aportar crecimiento y competitividad a la economía francesa. Según los dirigentes del FSI, este solo invierte en empresas que ofrezcan buenas perspectivas de crecimiento y competitividad para la economía francesa.
(9)
El FSI es propiedad al 49 % del Gobierno francés y al 51 % de la Caisse de Dépôts et Consignation (en lo sucesivo, «la CDC»). La CDC «y sus filiales constituyen un grupo público al servicio del interés general y del desarrollo económico» de Francia (4) y sus directivos son nombrados por decreto.
(10)
El Consejo de Administración del FSI está presidido por el Director General de la CDC y está compuesto, además de por su Presidente, por seis administradores, de los cuales uno representa a la CDC, dos al Estado (el Director General de Participaciones del Estado y el Director General de Empresas) y tres representan los intereses de las empresas (los dirigentes de las empresas SCOR, Essilor y Artémis).
(11)
El FMEA es un fondo común de inversión de riesgo, cuya misión consiste en favorecer la aparición de fabricantes de componentes para automóvil competitivos y capaces de ofrecer a sus clientes una capacidad de investigación y desarrollo y un seguimiento internacional reforzado. El FMEA realiza inversiones por un importe máximo de 60 millones EUR, en beneficio exclusivo de sus suscriptores, solo o junto con otros inversores privados u otros fondos.
(12)
La creación del FMEA (el 25 de marzo de 2009) se inscribe en el marco del plan de apoyo al sector del automóvil, anunciado por el Presidente de la República Francesa el 4 de diciembre de 2008. Está dotado con 600 millones EUR procedentes del FSI (200 millones EUR), de PSA (200 millones EUR) y de Renault (200 millones EUR).
(13)
La gestión del FMEA corre a cargo de CDC Entreprises, una filial de la CDC. Las decisiones de inversión son, pues, adoptadas por CDC Entreprises.
(14)
El FMEA cuenta con un comité de selección y un comité de inversión encargados de la preparación de los expedientes antes de la realización de la inversión por la sociedad de gestión CDC Entreprises. Los tres inversores, PSA, Renault y el FSI, se hallan en paridad en esos comités.
(15)
Según el Reglamento orgánico del FMEA, el comité de selección será consultado preceptivamente por la sociedad de gestión sobre el carácter estratégico de los proyectos de inversión. Sus dictámenes consultivos, adoptados por mayoría de dos tercios, no son vinculantes para la sociedad de gestión.
(16)
El comité de inversión debe ser consultado obligatoriamente antes de cada inversión o desinversión efectuada o sobre cualquier excepción a los criterios y normas de la política de inversión. Cuando se pronuncia sobre un proyecto de inversión o desinversión, sus dictámenes son también adoptados por mayoría de dos tercios y no son vinculantes para la sociedad de gestión. No obstante, en caso de voto negativo de uno de los tres inversores, el dictamen se considerará negativo. En ese caso, el proyecto de inversión o de desinversión se devuelve al comité de selección.
(17)
CDC Entreprises es uno de los grandes actores en el ámbito del capital inversión en Francia. Está obligada a respetar todas las normas establecidas por la Autoridad de los Mercados Financieros en materia de gestión por cuenta de terceros, en particular las normas relativas a la independencia de elección de las inversiones y a la prevención de los conflictos de intereses. CDC Entreprises gestiona, entre otras cosas, las inversiones del FSI en las PYME que no cotizan en bolsa, así como las inversiones por cuenta de la CDC y otros inversores.
(18)
CDC Entreprises es una filial propiedad al 100 % de la CDC. El Presidente y el Director General de CDC Entreprises son nombrados por su Consejo de Administración, cuyos miembros son nombrados por la CDC.
(19)
CDC Entreprises ha celebrado con el FSI un Convenio de asistencia y asesoramiento, en virtud del cual un equipo del FSI asiste a CDC Entreprises para la preselección de proyectos de inversión (estudios de viabilidad y evaluación de riesgos, estudio y ayuda a la aplicación de estas intervenciones, entre otras) y el seguimiento de las inversiones realizadas.
(20)
Debido a la organización y el funcionamiento de los comités del FMEA, solo CDC Entreprises tiene la facultad de comprometer al FMEA. Las decisiones de los comités no vinculan a la sociedad de gestión (con la salvedad de las excepciones a los criterios y normas de la política de inversión y gestión de los conflictos de intereses, hipótesis que no son relevantes en el presente asunto). Las autoridades francesas han precisado que, hasta ahora, CDC Entreprises nunca ha considerado oportuno pronunciarse en materia de inversiones contra los dictámenes de los comités.
(21)
El gráfico 1 que figura a continuación resume los vínculos entre el Estado francés, la CDC, CDC Entreprises, el FSI, el FMEA, PSA y Renault.
Gráfico 1
Vínculos del Estado francés con la CDC, CDC Entreprises, el FSI, el FMEA, PSA y Renault
II.2 La empresa Trèves y las medidas adoptadas con respecto a ella
(22)
La empresa Trèves es una empresa especializada en los elementos que componen el interior de los automóviles. Trèves tenía unos 6 500 empleados antes de la aplicación del plan de reestructuración en curso (que afecta a 1 300 personas). La empresa gira en torno a tres polos de actividad: acústica (5), asientos y componentes, y textil. La empresa contaba con 9 fábricas (de las que 2 han sido cerradas) y está implantada en 14 países (entre ellos España, el Reino Unido, Portugal, Eslovenia y la República Checa). El 40 % de su volumen de negocios lo realiza en Francia. Sus principales clientes son Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan y Toyota.
(23)
Poco antes de que estallara la crisis de 2008, Trèves comenzaba a recoger los beneficios de un primer plan de reestructuración que se puso en marcha en 2005 para reducir los efectivos y racionalizar la capacidad de producción. Cuando la crisis se produjo, Trèves decidió modificar y profundizar su plan de reestructuración y expresó su deseo de mantener negociaciones con los prestamistas en el marco de un procedimiento de conciliación (6).
(24)
Así pues, el 25 de mayo de 2009 se celebró un protocolo de conciliación entre los accionistas de Trèves (el holding «Severt», único accionista), las empresas del grupo Trèves, los prestamistas (es decir, los bancos) y el FMEA. Dicho protocolo se basa en la aplicación de un plan de reestructuración (que se describe en la sección V.1.1).
(25)
La financiación del plan de reestructuración se estima en [110-140] (7) millones EUR. A este respecto, las partes adquirieron los compromisos descritos en el Protocolo de 25 de mayo de 2009.
(26)
Los fabricantes Peugeot y Renault se comprometieron a aportar 33,3 millones EUR en el marco de la financiación […].
(27)
El grupo Trèves se comprometió a hacer todos los esfuerzos necesarios para generar durante el año 2009 una cantidad correspondiente al [5-20 %] de las necesidades de tesorería, es decir, [5-30] millones EUR.
(28)
Los bancos concedieron un nuevo crédito bancario de [10-30] millones EUR. Además, los bancos concedieron un préstamo de consolidación de un importe de [30-60] millones EUR destinado a reembolsar los créditos existentes a corto plazo ([0-20] millones) y los créditos a medio plazo ([30-40] millones). El nuevo crédito y el préstamo de consolidación deberán haberse devuelto en su totalidad en […] de 2014.
(29)
El FMEA ha prestado ayuda a la empresa por un importe de 55 millones EUR. De esta cantidad, [40-50] millones EUR fueron aportados en forma de títulos de deuda que dan acceso al capital (es decir, «ORAPA» u obligaciones reembolsables en acciones de paridad ajustable), valores remunerados a través de un cupón fijo de [ 8] %. Paralelamente, se aportaron [5-15] millones EUR mediante ampliación de capital (suscripción de nuevas acciones ordinarias), dando así al FMEA una participación de [ 50] en el capital de Trèves.
(30)
Los acreedores públicos han concedido un plan de liquidación fiscal y social de 18,4 millones EUR […]. Este plan consiste en reprogramar el reembolso de las deudas fiscales y sociales de Trèves, acompañado del pago de penalizaciones e intereses de demora.
II.3. Razones que motivaron la incoación del procedimiento
(31)
La financiación del plan de reestructuración de Trèves se basa en la aportación de nuevos fondos por un total de [100-120] millones (esta cantidad no incluye el préstamo de consolidación). De esta cantidad, el FMEA aporta 55 millones. A esto se añade el plan de liquidación de deudas fiscales y sociales por un importe de 18,4 millones. En su decisión de apertura del procedimiento formal de investigación, la Comisión expresa sus dudas en cuanto a la calificación de las dos últimas medidas como ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE.
(32)
Por lo que se refiere a la inversión del FMEA, la Comisión observa que hay varios elementos que parecen indicar que esa inversión tiene un origen estatal. A primera vista, esta inversión parece efectuada a partir de recursos estatales e imputable al Estado (8). Las dudas de la Comisión se basan en particular en la observación del funcionamiento anteriormente indicado del FSI, el FMEA y CDC Entreprises.
(33)
A continuación, la Comisión expresa sus dudas en cuanto a que dicha inversión respete el criterio del inversor privado en una economía de mercado. En particular, la Comisión no podía establecer con certeza, a la vista de la situación tanto del sector del automóvil como de la empresa, que tenía ciertas dificultades financieras (9), en primer lugar, que las hipótesis del plan de reestructuración eran creíbles, realistas y prudentes; en segundo lugar, que la valoración de Trèves antes de la inversión era prudente y, en tercer lugar, que la perspectiva de una tasa interna de rentabilidad («TIR») de [ 12 %] (10) debía considerarse suficiente respecto del riesgo asumido por el FMEA.
(34)
Por lo que se refiere al plan de liquidación de las deudas fiscales y sociales, la Comisión se pregunta si el comportamiento de la administración francesa puede compararse con el de un acreedor privado que se encontrara en las mismas condiciones y que pretendiera recuperar cantidades que se le deben. La Comisión no disponía de todos los elementos que le hubieran permitido concluir que los acreedores públicos estaban, en virtud del Protocolo de conciliación de 25 de mayo de 2009, en una posición al menos tan favorable como los acreedores privados de Trèves (es decir, los bancos) que accedieron también a reprogramar sus deudas concediendo un préstamo de consolidación. La Comisión expresó entonces sus dudas de que el plan de liquidación de deudas fiscales y sociales respetase el principio del acreedor privado en una economía de mercado.
(35)
Por último, en caso de que ambas medidas fueran calificadas de ayudas estatales, la Comisión indica en su Decisión de incoación que su compatibilidad podría examinarse sobre la base de las Directrices de la Comisión sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (en lo sucesivo, «las Directrices») (11). No obstante, la Comisión afirma que, en esta fase, no puede establecer con certeza que se cumplan las condiciones requeridas por dichas Directrices.
III. OBSERVACIONES DE LOS INTERESADOS
(36)
Mediante carta de 2 de julio de 2010, el grupo Trèves remitió sus observaciones a la Comisión. En su opinión, las modalidades y las condiciones de inversión del FMEA en el grupo Trèves y la aplicación del plan de reprogramación de sus deudas fiscales y sociales no entran en el ámbito de aplicación del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
(37)
En primer lugar, el grupo Trèves alega que la tesis de la imputabilidad de la ayuda al Estado carece de fundamento, ya que, a través del FMEA, el grupo Trèves ha elegido un compromiso con dos fabricantes de automóviles de envergadura internacional que representan [ 50] % de su volumen de negocios. Además, Trèves se muestra en desacuerdo con el análisis de la Comisión según el cual la empresa tuvo que valerse de recursos estatales, ya que, por una parte, los recursos del FMEA proceden, según él, de agentes privados y por otra parte, la participación de otros inversores privados en la financiación de la empresa (los bancos), demuestra que esta es capaz de obtener financiación en el mercado.
(38)
En segundo lugar, el grupo Trèves rechaza rotundamente el análisis de la Comisión sobre la situación económica de la empresa Trèves entre 2005 y 2008. Según él, la Comisión confunde la crisis general en el sector del automóvil en 2008 y la situación individual de la empresa, que experimentó un crecimiento constante y significativo de su volumen de negocios entre 1999 ([500-700] millones EUR) y 2004 ([900-1 100] millones EUR). Efectivamente, esa progresión se vio obstaculizada por la crisis que sufrió el sector del automóvil en el segundo semestre de 2008. Los planes de reestructuración de 2005 y 2009 no tenían por objetivo poner remedio a las dificultades de tesorería sino racionalizar la capacidad de producción de la empresa a fin de reactivarla en un contexto coyuntural difícil y no garantizar su supervivencia, como demuestra la progresión del EBITDA (12) de Trèves entre 2005 y 2007 y la recuperación de sus resultados ya en 2009.
(39)
Por otra parte, el grupo Trèves no está de acuerdo con la importancia que concede la Comisión a las declaraciones del Ministro francés de Industria de que si el Estado no hubiera intervenido, Trèves habría quebrado. Una declaración política subjetiva, pronunciada en un contexto social tenso no es pertinente para evaluar la situación económica y financiera real de una empresa.
(40)
Por consiguiente, el carácter prudente de la inversión del FMEA en la empresa Trèves sería indiscutible tanto en el plano financiero como en el plano industrial. La empresa recuerda que el FMEA no fue el único inversor, sino que hubo varios inversores potenciales que manifestaron su interés y socios privados que se comprometieron con el FMEA. En contra de lo que parece suponer la Comisión, no hay contradicción alguna entre la lógica financiera y la lógica industrial de la inversión del FMEA. Según el grupo Trèves, el hecho de que un fabricante posea una participación en uno de sus proveedores con el fin de reforzar los vínculos industriales y de obtener un beneficio financiero de su crecimiento, es una práctica habitual en el sector del automóvil.
(41)
En tercer lugar, el grupo Trèves insiste en el respeto del principio del inversor prudente en una economía de mercado. En efecto, las condiciones de la inversión no solo son muy estrictas, sino también ventajosas para el FMEA. Además, la empresa Trèves disponía en 2008-2009 de bazas esenciales para garantizar un retorno rápido a la rentabilidad (implantación y crecimiento en los países emergentes, diversificación de la cartera de clientes fabricantes, marcada orientación hacia la investigación y el desarrollo, etc.). Teniendo en cuenta estas ventajas, el plan de reestructuración industrial y financiera de Trèves se elaboró sobre la base de previsiones prudentes y razonables tras una auditoría exhaustiva de la situación de la empresa. Por último, los buenos resultados de la empresa Trèves en 2009-2010 demuestran el carácter prudente de la inversión.
(42)
Por último, el grupo Trèves considera que, en caso de que la inversión del FMEA entrara en el ámbito de aplicación del artículo 107, apartado 1, del TFUE, esta ayuda sería compatible con las Directrices, ya que el restablecimiento de la viabilidad de la empresa a largo plazo está asegurado, la reestructuración de Trèves no implica ninguna distorsión de la competencia y va acompañada de medidas compensatorias ya aplicadas en parte ([…], reducción de la capacidad de producción y de la plantilla y, por último, la parte de la financiación de la reestructuración de Trèves de origen supuestamente estatal se limita al mínimo estrictamente necesario de los costes de reestructuración).
(43)
Por lo que respecta al plan de reprogramación de las deudas fiscales y sociales, el grupo Trèves considera, en primer lugar, que respeta los principios del acreedor privado en una economía de mercado y que la Comisión no puede presuponer que la posible calificación de la inversión como ayuda excluiría de hecho la posibilidad de un plan de reprogramación prudente por parte de las autoridades financieras. Ahora bien, ese plan de reprogramación prevé penalizaciones y recargos por demora, un tipo de interés superior al tipo legal al que podría aspirar un acreedor privado, unas hipotecas de primer grado […] y las autoridades públicas intervinieron en paralelo con los acreedores privados.
(44)
Mediante carta de 22 de junio de 2010, el FMEA transmitió sus observaciones a la Comisión. El FMEA excluye que su inversión en la empresa Trèves se considere ayuda estatal debido, en primer lugar, a la autonomía de que dispone para elegir sus inversiones y, después, al enfoque adoptado para alcanzar sus objetivos.
(45)
El FMEA insiste en que determina sus intervenciones con total independencia. Dicha autonomía no solo se desprende de su estatuto, sino también de su gobernanza. El FMEA, como fondo común de inversión de riesgo, está dotado de una sociedad de gestión sujeta a su vez a las normas de gestión por cuenta de terceros. La independencia estatutaria de la sociedad de gestión para elegir sus inversiones, puesto que actúa en función del interés patrimonial de los suscriptores, contribuye a garantizar la autonomía del FMEA en el momento de la decisión de invertir. Por lo que se refiere a los comités consultivos del FMEA, el comité de selección y el comité de inversión, sus dictámenes solo pueden adoptarse con la aprobación de uno de los dos fabricantes. Hasta ahora, la sociedad de gestión, CDC Entreprises, no se ha desviado nunca de los dictámenes emitidos por los comités. Por consiguiente, la influencia de los inversores privados, a saber, Renault y Peugeot, es preponderante en la selección y la definición de los proyectos de inversión.
(46)
Por otra parte, la inversión del FMEA en la empresa Trèves ilustra la política de inversión del FMEA que concede prioridad a las empresas de gran capacidad innovadora con elevado potencial de crecimiento y de rentabilidad en el sector de fabricantes de componentes para automóviles. Ahora bien, la empresa Trèves es un fabricante de componentes europeo de primer orden que, por lo demás, interesaba a otros […] fondos privados. Los resultados netamente mejores de la empresa a partir de 2010 demuestran la realidad y la pertinencia del plan de reestructuración presentado por Trèves. Las dificultades temporales de la empresa debidas a la crisis económica y financiera permitieron también al FMEA negociar una inversión en condiciones muy protectoras.
(47)
El FMEA considera que su inversión no puede calificarse de ayuda estatal.
(48)
Mediante carta de 6 de julio de 2010, Renault comunicó sus observaciones a la Comisión. En primer lugar, refuta las afirmaciones de la Comisión de que su aportación al FMEA está ligada al préstamo que el Estado le concedió en abril de 2009. La empresa recuerda que cuando se creó el Fondo, el 20 de enero de 2009 (13), no tenía ninguna información sobre un posible futuro préstamo concedido por el Estado a los fabricantes. El objetivo del préstamo que se le concedió en abril de 2009 era financiar las necesidades generales de la empresa como consecuencia de la contracción de los mercados financieros durante el cuarto trimestre de 2008 y el primer trimestre de 2009.
(49)
Por otra parte, la aportación de Renault al FMEA estaba justificada por razones económicas, industriales y financieras: en efecto, para Renault es estratégica y financieramente indispensable consolidar su abastecimiento de forma permanente contando con proveedores sólidos y competitivos, esperando al mismo tiempo un rendimiento financiero de la inversión. Así pues, el FMEA permite a Renault invertir en empresas clave para el sector, como la empresa Trèves, que sigue siendo un proveedor esencial para la industria europea del automóvil. Por consiguiente, las intervenciones del FMEA siguen el mismo planteamiento que el de Renault, que es un inversor prudente en una economía de mercado.
(50)
Por último, la empresa Renault comparte sin reservas las observaciones del FMEA presentadas en respuesta a la Decisión de apertura del procedimiento de investigación formal de la Comisión, sobre su papel en la gobernanza del FMEA, en el modo de funcionamiento de este, en su autonomía y en la de su sociedad de gestión respecto a las autoridades públicas.
(51)
Mediante carta de 6 de julio de 2010, PSA remitió sus observaciones a la Comisión. Según PSA, la inversión del FMEA en la empresa Trèves no solo es rentable sino que responde a sus intereses económicos y estratégicos.
(52)
La participación del PSA en el FMEA expresa la voluntad común del fabricante y del Fondo de invertir en empresas estratégicas de gran capacidad innovadora, capaces de garantizar la seguridad de los suministros y de consolidar de modo óptimo el sector de fabricantes de componentes para automóviles. Además, PSA considera que la inversión del FMEA responde a sus exigencias de rentabilidad frente al riesgo que corre.
(53)
Por último, PSA hace hincapié en la ausencia de condicionalidad entre su decisión de participar en el FMEA y la celebración de un convenio de préstamo de 3 000 millones EUR entre el Estado francés y el fabricante, en marzo de 2009.
(54)
Mediante carta de 23 de junio de 2010, un competidor de Trèves, que desea guardar el anonimato, comunicó sus observaciones a la Comisión. Este comparte los análisis de la Comisión en la decisión de apertura de 29 de enero de 2010. En efecto, considera que la empresa Trèves tenía dificultades económicas antes del inicio de la crisis económica y, por consiguiente, no puede beneficiarse de las medidas del Marco comunitario temporal. Por otra parte, independientemente de la situación económica de Trèves, las ayudas estatales que pudiera recibir deben ir acompañadas de importantes medidas compensatorias, debido a sus considerables efectos negativos sobre la competencia. Efectivamente, una ayuda cuyo único objetivo consiste en mantener artificialmente en vida a una empresa de un sector con un exceso de capacidad estructural a largo plazo no está justificada. Considera que debe obligarse a la empresa Trèves a limitar su presencia en los mercados vendiendo filiales o reduciendo sus actividades de manera drástica y a contribuir en mayor medida con sus recursos propios a su reestructuración.
(55)
Mediante carta de 15 de junio de 2010, el Ministerio de Desarrollo Económico de Italia remitió sus observaciones a la Comisión. Comparte los «argumentos» (14) de la Comisión en dos puntos fundamentales: la inversión del FMEA constituye indudablemente una ayuda estatal debido a la presencia decisiva de fondos públicos y este tipo de ayuda se destina a apoyar a las empresas que, antes del segundo trimestre de 2008, tenían dificultades con arreglo a las Directrices.
IV. COMENTARIOS DE FRANCIA
(56)
Mediante carta de 25 de marzo de 2010, las autoridades francesas comunicaron sus observaciones a la Comisión tras la apertura de la investigación formal iniciada el 29 de enero de 2010.
(57)
Según ellas, las modalidades y las condiciones de la inversión del FMEA en la empresa Trèves no entran en el ámbito de aplicación del artículo 107, apartado 1, del TFUE porque la inversión no se realiza mediante recursos estatales sino con fondos predominantemente privados y no imputables al Estado. Incluso si los recursos del FMEA se consideraran recursos estatales o si la decisión de invertir fuera imputable al Estado, las autoridades francesas consideran que esta presenta todas las características de una inversión prudente en una economía de mercado. Por otra parte, consideran también que la reprogramación de la deuda fiscal y social concedida por los acreedores públicos responde a los criterios del acreedor privado que pretende recuperar las cantidades que se le adeudan.
(58)
Las autoridades francesas aducen que la inversión del FMEA no implicó en absoluto una transferencia de recursos estatales en el sentido de la jurisprudencia «Stardust Marine» (15). Los fondos del FMEA son, por lo que se refiere a la parte de los fabricantes PSA y Renault (2/3), puramente privados y, por lo que se refiere a la parte del FSI (1/3), fondos que, aun siendo de origen público, no están bajo el control permanente del Estado. El FSI, creado según el modelo de los fondos de inversión privados, está constituido en forma de sociedad anónima, en competencia con los demás fondos de inversión privada. El FSI efectúa inversiones a largo plazo cuyo objetivo es la rentabilidad.
(59)
Por otra parte, la sociedad de gestión del FMEA, CDC Entreprises, dado su estatuto y sus normas de funcionamiento, no está bajo la tutela de las autoridades públicas. Debido a su estatuto, es legalmente independiente de la CDC e invierte en beneficio exclusivo de sus suscriptores, en competencia o en colaboración con inversores privados. Así pues, CDC Entreprises gestiona los fondos del FMEA con total independencia. Por lo que se refiere a la inversión en Trèves, siguió las recomendaciones de los comités de selección y de inversión del FMEA, sin ninguna intervención del Estado. Por consiguiente, las autoridades francesas concluyen, por una parte, que los recursos invertidos no son recursos estatales, en la medida en que no están constantemente bajo control público y, por lo tanto, a disposición de las autoridades nacionales, y, por otra, que la decisión de invertir no es imputable al Estado puesto que CDC Entreprises actúa únicamente en interés exclusivo de los suscriptores del FMEA y con total independencia.
(60)
Por lo que se refiere a la conformidad de la inversión del FMEA con el principio del inversor prudente en una economía de mercado, las autoridades francesas recuerdan que la política de inversión del FMEA prioriza los proyectos rentables y estratégicos para el sector del automóvil, con fuerte crecimiento y gran capacidad de innovación. En el caso de Trèves, la inversión se realizó sobre la base de un Business Plan realista y riguroso, avalado por varios analistas privados, y la participación del FMEA en el capital de Trèves y la suscripción de ORAPA se hicieron al mismo tiempo que otros inversores privados y en las mismas condiciones (inversiones pari passu). Según las autoridades francesas, todo lo anterior es suficiente para demostrar la conformidad de la inversión con las prácticas del mercado.
(61)
Por lo que se refiere a la aplicación del principio del acreedor privado en una economía de mercado, las autoridades francesas consideran que el plan de reprogramación de las deudas sociales y fiscales concedido a Trèves se basa en la idea que subyace a la aplicación de este criterio, a saber, que tanto el acreedor público como el acreedor privado deben tratar de recuperar las cantidades que les deba un deudor con dificultades financieras. Las autoridades francesas precisan, en primer lugar, que no se concedió ninguna condonación de deuda fiscal o social al grupo Trèves. Consideran que los dos elementos fundamentales que permiten evaluar el criterio del acreedor privado, a saber, la presencia de multas y recargos por demora y el tipo de interés aplicado, se dan en el presente caso. En efecto, el plan de reestructuración prevé intereses y penalizaciones de demora, establecidos de antemano en el Acuerdo sobre el plan de reestructuración y que se tienen en cuenta al calcular las mensualidades adeudadas por Trèves. Por otra parte, el artículo 1153 del Código Civil establece que, en ausencia de cláusula contractual, el retraso en la ejecución del pago de un importe adeudado a un acreedor privado da lugar a la condena al pago de intereses de demora al tipo legal. Este tipo era del 3,79 % en 2009, año en el que se elaboró el plan de reestructuración. Ahora bien, el interés anual a lo largo de la duración del plan de reestructuración es de aproximadamente el [5-10] %. Subsidiariamente, las autoridades francesas recuerdan que paralelamente al plan de reprogramación del pasivo social y fiscal, las entidades crediticias del grupo Trèves aceptaron una reprogramación de sus propios pasivos, mediante un préstamo de consolidación. Así pues, también los acreedores privados de Trèves concedieron facilidades de pago con el fin de garantizar el cobro de sus créditos.
(62)
Las autoridades francesas señalan, en primer lugar, que la mayoría de las observaciones recibidas confirma que la inversión del FMEA en la empresa Trèves no puede calificarse de ayuda estatal, por lo que no harán ningún comentario adicional sobre dichas observaciones.
(63)
Por el contrario, por lo que se refiere a las observaciones realizadas por las autoridades italianas y por la empresa anónima que se presenta como un competidor de Trèves, las autoridades francesas desean hacer a la Comisión las siguientes observaciones.
(64)
Las autoridades francesas señalan que las autoridades italianas se limitan a afirmar que la inversión del FMEA en la empresa Trèves debe ser calificada de ayuda de Estado por el «decisivo papel» desempeñado por los fondos públicos, afirmación que no está respaldada por ninguna demostración o justificación.
(65)
También según las autoridades francesas, la empresa competidora de Trèves asume asimismo, sin demostrarla, la existencia de una ayuda de Estado incompatible con las Directrices y con el Marco temporal adoptado por la Comisión en diciembre de 2008 a consecuencia de la crisis económica y financiera. Los elementos en los que se basa esta empresa o son inexactos o están sacados de contexto y, por lo tanto, se interpretan de forma errónea y parcial.
V. EVALUACIÓN DE LAS MEDIDAS EXAMINADAS
(66)
Cuando la Comisión examina una medida nacional, debe, en primer lugar, examinar si dicha medida puede calificarse de ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE. Una vez establecida esa calificación, la Comisión podrá evaluar si la medida puede considerarse compatible con el mercado común sobre la base de las excepciones que permite el TFUE al principio de prohibición de las ayudas estatales. Si la medida en cuestión no constituye ayuda estatal, el examen de la compatibilidad de la ayuda no ha lugar.
V.1. Evaluación de la existencia de ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE
(67)
A tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE «serán incompatibles con el mercado interior, en la medida en que afecten a los intercambios entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones».
(68)
Esta disposición menciona los criterios según los cuales una medida nacional pueda calificarse de ayuda estatal. Como recuerda el Tribunal de Justicia en su sentencia de 15 de junio de 2006, estos criterios son «la financiación de tal medida por el Estado o mediante recursos estatales, la existencia de una ventaja para una empresa, la selectividad de la citada medida, así como la repercusión de esta última sobre los intercambios entre Estados miembros y la distorsión de la competencia resultantes de esta» (16).
(69)
Estos criterios son acumulativos y deben cumplirse todos para que una medida pueda calificarse de ayuda estatal. Por lo tanto, a partir del momento en que la Comisión comprueba que no se cumple uno de esos criterios, puede afirmar con certeza que la medida en cuestión no constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE.
V.1.1. La inversión del FMEA de 55 millones EUR
(70)
Por lo que se refiere a la inversión del FMEA en Trèves por un importe de 55 millones EUR, conviene comprobar en primer lugar si se cumple el criterio de la ventaja.
(71)
Según jurisprudencia reiterada (17), una aportación de capital en una empresa no constituye una ayuda estatal si esa aportación se realiza en circunstancias que serían aceptables para un inversor privado en las condiciones normales de una economía de mercado («criterio del inversor privado en una economía de mercado»).
(72)
A este respecto, si se toma como hipótesis que el FMEA va a revender su participación en Trèves en 2012, la tasa interna de rentabilidad («TIR») de su inversión que calcula el FMEA es de [ 12 %] anual. Este porcentaje representa la rentabilidad, antes de impuestos, del conjunto de la inversión del FMEA, es decir, tanto la aportación directa de capital de [5-15] millones EUR como la aportación en forma de títulos de deuda que dan acceso al capital (ORAPA) por un importe de [40-50] millones EUR.
(73)
Por lo tanto, para evaluar si se cumple el criterio del inversor privado en una economía de mercado, la Comisión debe pronunciarse sobre las cuestiones siguientes:
a)
¿Es realista y creíble el plan de reestructuración de Trèves sobre la base del cual se ha comprometido el FMEA?
b)
¿Se ha valorado de manera adecuada al grupo Trèves antes de la entrada en el capital del FMEA por un importe de [5-15] millones EUR?
c)
¿Eran razonables y realistas las hipótesis del plan de reestructuración en que se basa la TIR en el momento en que se efectuó la inversión del FMEA?
d)
¿Es suficiente la TIR esperada del [ 12 %]?
(74)
A las respuestas a las preguntas b) y d) la Comisión añadirá consideraciones relativas, respectivamente, a la estructura de la inversión del FMEA y al reparto de la plusvalía.
(75)
Las respuestas a estas cuestiones permitirán a la Comisión determinar si el FMEA actuó en condiciones similares a las que habría exigido un inversor privado cuya inversión presentara un riesgo derivado tanto de la situación del sector del automóvil en el momento de la inversión como de la de la empresa que tenía ciertas dificultades financieras.
(76)
Como ya se ha indicado en el considerando 23, poco antes del estallido de la crisis financiera y económica de 2008, Trèves comenzaba a cosechar los beneficios de un primer plan de reestructuración, que se puso en marcha en 2005, destinado a reducir la plantilla y racionalizar la capacidad de producción (18). Cuando se produjo la crisis, Trèves decidió modificar y reforzar su plan de reestructuración.
(77)
Así, a finales del verano de 2008, Trèves dio un nuevo impulso a su plan de reestructuración y a finales de diciembre de 2008, es decir, varios meses antes del Protocolo de conciliación de 25 de mayo de 2009, podían observarse ya los siguientes resultados:
-
fuerte reducción de los gastos generales: las medidas adoptadas al respecto permitieron reducir en un [20-30] % el importe total de los gastos generales reales de Trèves durante el último cuatrimestre de 2008, con relación al presupuesto provisional de 2008,
-
fuerte reducción de las existencias: el coste de las existencias disminuyó un [30-40] % en el segundo semestre de 2008, pasando de [20-80] millones EUR en junio a [0-60] millones EUR en diciembre,
-
control de las inversiones materiales: estas se redujeron en un [40-50] % en 2008 con relación a lo previsto en el presupuesto de 2008,
-
reducción de la plantilla: el personal del grupo en Francia se redujo en un [10-20] % durante 2008 ([…] empleados en Francia en diciembre de 2008 frente a […] empleados en enero de 2008).
(78)
A comienzos de 2009, Trèves elaboró de manera más formal una nueva versión del plan de reestructuración con la ayuda del gabinete independiente de asesoría […]. Este gabinete validó el importe de las necesidades de tesorería considerado necesario para la financiación del plan ([110-140] millones EUR; véanse al respecto los considerandos 25 y siguientes).
(79)
En primer lugar, hay que señalar que las previsiones de volúmenes de negocios futuros que figuran en el plan de reestructuración se consideran fiables y realistas. Efectivamente, se basan en la previsión de un nivel de pedidos por los fabricantes revisado sensiblemente a la baja. Por ejemplo, los niveles previstos para 2009 son un [15-25] % inferiores al nivel de 2008. Por otra parte, las previsiones son coherentes con las efectuadas en la misma época por analistas del sector del automóvil (la empresa JD Power, por ejemplo), en cuanto a la recuperación esperada del sector y a su configuración en 2011. Por consiguiente, Trèves valoró su futuro volumen de negocios sobre la base de una estimación prudente y seria de los niveles de pedidos. El plan es también prudente en cuanto a la evolución del sector y prevé un nivel de actividad en 2011 […] a las ventas realizadas en 2008.
(80)
A continuación, el plan establece una importante reducción de costes. Esta reducción se efectúa, entre otras cosas, reforzando la eficiencia de la mano de obra y realizando ahorros de costes de explotación […] (19) […]. La reducción de los costes se basa también en una reducción importante de la plantilla (la reestructuración afecta a un total de 1 300 personas).
(81)
Sobre la base de estas medidas, el plan de reestructuración prevé:
-
volver al equilibrio a partir de 2010, con un resultado antes de impuestos de [0-10] millones EUR, un flujo de caja de [0-10] millones EUR y un EBITDA de [40-70] millones EUR,
-
un resultado antes de impuestos de [10-30] millones EUR a partir de 2011, con un flujo de tesorería de [10-30] millones EUR y un EBITDA de [50-80] millones EUR.
(82)
Cabe señalar que, antes de comprometerse, el FMEA encomendó al gabinete […] que realizara, entre mediados de marzo y finales de abril de 2009, una auditoría completa de la situación de Trèves (ejercicio denominado de due diligence). Los propios equipos del FMEA analizaron también y validaron el plan de reestructuración.
(83)
Por otra parte, en el marco de su reestructuración, Trèves se comprometió a ceder su actividad «[…]» teniendo en cuenta los equilibrios industriales y sociales relativos a esta operación y con el propósito de contribuir a la competitividad del instrumento industrial del nuevo conjunto Trèves.
(84)
Habida cuenta de todos estos elementos, la Comisión concluye que el plan de reestructuración sobre cuya base realizó el FMEA su inversión en Trèves puede considerarse verosímil y realista.
(85)
El valor de los fondos propios de Trèves antes de la inversión del FMEA se fijó en [15-40] millones EUR. Sobre esta base, el FMEA obtuvo un [ 50] % del capital de Trèves, llevando a cabo un aumento de capital de [5-15] millones EUR. La Comisión debe comprobar que esta valoración es adecuada y prudente a la vista de la situación de la empresa en ese momento.
(86)
Existen varios métodos para estimar el valor de los fondos propios de una empresa (20). Un método utilizado a menudo es la del múltiplo del EBIDTA. Permite evaluar el valor de los fondos propios de una empresa en un año X multiplicando el EBITDA de ese año X por una cifra (múltiplo) que se considere adecuado para el sector, restándose del resultado la deuda neta.
(87)
Otro método es el del Discounted Cash Flow Analysis. Los flujos de caja disponibles (Free cash flow) nominales de la empresa para los próximos años se actualizan según el coste medio ponderado del capital nominal (weighted average cost of capital, en lo sucesivo, «WACC») y la deuda neta se sustrae del valor alcanzado.
(88)
Un tercer método es el del múltiplo del volumen de negocios, que permite evaluar el valor de los fondos propios de una empresa en un año X multiplicando el volumen de negocios de ese año X por una cifra (múltiplo) que se considera adecuada para el sector, restándose del resultado la deuda neta.
(89)
Para valorar a la empresa Trèves antes de su inversión, el FMEA utilizó los métodos del Discounted Cash Flow Analysis y el del múltiplo del volumen de negocios. En efecto, Trèves no tenía un EBITDA positivo a finales de 2008, por lo que el primer método mencionado, el del múltiplo del EBITDA, no podía utilizarse.
(90)
Por el contrario, el método del Discounted Cash Flow Analysis era posible y permitía tener en cuenta las perspectivas de recuperación de la rentabilidad, lo que conduce a integrar en la valoración los beneficios esperados de la mejora de los resultados de la empresa. Como medida de prudencia y con fines de confirmación, se utilizó también el método del múltiplo del volumen de negocios.
(91)
Por lo que respecta al método Discounted Cash Flow Analysis de la empresa, el coste del capital o WACC sectorial, que incluye el riesgo específico del sector, se estimó en el 12 %. El FMEA calculó después un WACC más prudente de [ 12] %, integrando las primas de riesgo específico adicionales relacionadas con el tamaño de la empresa y al carácter no líquido de la inversión. Finalmente, eligió un WACC de [ 12] %, para tener en cuenta el riesgo adicional vinculado al contexto de cambio (es decir, de reestructuración) de la empresa. El valor a largo plazo de la empresa (denominado valor terminal) se calcula a partir de los resultados de 2011. De este modo, el FMEA ha determinado el valor de sus fondos propios del grupo Trèves en [15-40] millones EUR.
(92)
Por lo que respecta al método del múltiplo del volumen de negocios, el múltiplo seleccionado y aplicado al volumen de negocios de finales de 2008 fue del [0-1]. Este múltiplo corresponde a los múltiplos observados en el mercado de empresas comparables en el momento de la transacción. Cabe destacar que esos múltiplos alcanzaron a finales de 2008 y principios de 2009 niveles históricamente bajos debido a la crisis financiera y económica que afectó en gran medida al sector de la fabricación de automóviles y de componentes (en efecto, la media a largo plazo del múltiplo del volumen de negocios para el sector de fabricantes de componentes para automóviles es de 0,51). Sobre la base de un múltiplo de [0-1], el valor de los fondos propios de Trèves asciende a [15-40] millones EUR.
(93)
Así pues, aunque el múltiplo [0-1] sea un múltiplo que debe considerarse como históricamente bajo, el FMEA decidió utilizar el valor de ese múltiplo y no el derivado de un múltiplo medio a largo plazo o normalizado o lo largo de varios años. Del mismo modo, el FMEA tampoco utilizó la valoración derivada del Discounted Cash Flow Analysis. De todo lo anterior se deduce que la valoración de los fondos propios de Trèves antes de que el FMEA procediera a su inversión es adecuada y prudente, pues se situaba en la parte baja del intervalo determinado según el método del Discounted Cash Flow Analysis y los múltiples bursátiles. Una valoración efectuada en este contexto constituye un elemento positivo para el inversor privado, ya que tiende a reforzar las perspectivas de plusvalía en la óptica de un retorno a múltiplos de valoración a sus niveles medios históricos.
(94)
Por otra parte, conviene recordar que la inversión del FMEA no se limita a una aportación de capital de [5-15] millones EUR que le otorga el [ 50] % de las partes del grupo Trèves. El FMEA aportó también [40-50] millones EUR en forma de títulos de deudas que dan acceso al capital (ORAPA) y que producen un interés de [ 8] % al año. Esta es una estructura sofisticada que un inversor privado habría exigido en un sector como el de la subcontratación del automóvil. En efecto, la presencia de una cantidad importante de ORAPA, cuya paridad varía en función de los resultados de la empresa, constituye uno de los mecanismos de control más atractivos para una inversión.
(95)
El mecanismo establecido por el FMEA es el siguiente. Las ORAPA pueden ser reembolsadas mediante la emisión de nuevas acciones de la empresa Trèves. La paridad se determina en 2011 al alcanzar un margen de excedente bruto de explotación del […] %. Si se alcanza dicho umbral, el FMEA obtendrá un […] % de los fondos propios mediante el reembolso de las obligaciones. Si no se alcanza dicho umbral, el reembolso de las obligaciones llevaría al FMEA a poseer un […] % de los fondos propios. A los directivos de Trèves les interesa, pues, garantizar la consecución de ese margen de excedente bruto de explotación […]. De este modo, los intereses del inversor financiero y los de los directivos-accionistas coinciden en gran medida con el fin de maximizar en último término el valor de la empresa.
(96)
El planteamiento adoptado en general por un inversor privado consistirá en evaluar la tasa interna de rentabilidad anual del proyecto de inversión previsto. Para calcular la TIR anual de una inversión en una empresa, conviene determinar el valor de los fondos propios de la empresa en el momento en que se espera la rentabilidad.
(97)
Tal como se indica en los considerandos 85 a 87, existen varios métodos para determinar el valor de una empresa. Para evaluar el valor de la empresa en 2012, año durante el cual el FMEA podría ceder su participación (21), el FMEA utilizó el método del múltiplo del EBIDTA. Este método se utiliza a menudo en el sector industrial para prever las modalidades de salida de un inversor de capital o cuasicapital. Por otra parte, al calcular la rentabilidad esperada sobre la base del EBITDA, el FMEA se basa en una medida pertinente de la recuperación de la empresa que debe tener lugar entre el momento de su inversión (el 25 de mayo de 2009) y el final de 2011. Además, al utilizar el EBITDA previsto para 2011 y no el previsto para 2012, más alto, el FMEA adopta un enfoque prudente consistente en comprobar que el saneamiento de la empresa se efectúa de manera satisfactoria en un plazo razonablemente corto (algo más de dos años y medio).
(98)
Por lo tanto, en el caso que nos ocupa, la TIR calculada por el FMEA se basa en tres hipótesis mencionadas en el plan de reestructuración. En primer lugar, que el grupo Trèves debería tener a finales de 2011 un EBITDA de [50-80] millones EUR. En segundo lugar, que el valor de Trèves al final del año 2011 se determinará a partir de un múltiplo del EBITDA de [1-6]. En tercer lugar, que la deuda neta será de [50-150] millones EUR a finales de 2011. La Comisión debe determinar si estas tres hipótesis deben considerarse realistas y creíbles en el momento en que se efectuó la inversión del FMEA.
(99)
En primer lugar, por lo que se refiere al valor EBITDA para 2011, conviene subrayar que esta previsión se basa en la aplicación del plan de reestructuración. Ahora bien, tal como se explica en los considerandos 76 y siguientes, este plan puede considerarse verosímil y realista. Así pues, conviene recordar que la reducción de los costes se ejecutará principalmente mejorando la eficiencia de la mano de obra y la realización de ahorros de costes de explotación, en particular, […]. La reducción de los costes se basa también en una reducción importante de la plantilla (la reestructuración afecta a un total de 1 300 personas).
(100)
En segundo lugar, el múltiplo del EBITDA utilizado ([1-6]) para determinar el valor de la empresa corresponde al múltiplo medio del sector calculado durante el período 2000-2009 [(1-6)], menos la desviación típica como medida de prudencia vinculada al contexto de cambio de la empresa. Ese múltiplo es ligeramente superior al múltiplo del sector en el momento de la inversión (aproximadamente 4,2). No obstante, es suficientemente prudente basarse en una cifra de [1-6] para la valoración a finales de 2011, teniendo en cuenta la recuperación prevista de la ratio, recuperación que ya había comenzado de forma significativa en el momento de la inversión ([1-6] en diciembre de 2008 frente a [1-6] en mayo de 2009). Este múltiplo parece también particularmente prudente a la vista de las previsiones a largo plazo para el sector, con múltiplos comprendidos entre [1-6] y [1-6].
(101)
En tercer lugar, las previsiones establecidas en abril de 2009 indicaban una mejora de la deuda neta, que debía pasar de [100-200] millones EUR a finales de 2008 a [100-200] millones EUR a finales de 2010 (anteriormente se había deteriorado, pasando de [100-200] millones EUR a finales de 2005 a [100-200] millones EUR a finales de 2008). Habida cuenta del nivel agregado del EBITDA previsto para el período 2009-2011, de la ausencia de costes adicionales importantes vinculados a las inversiones materiales e inmateriales y a la ausencia de provisiones adicionales teniendo en cuenta los costes de reestructuración, la previsión de una disminución de [0-30] millones EUR parece prudente.
(102)
En vista de lo anterior, cabe concluir que el cálculo de la TIR en el momento de la inversión se basa en hipótesis razonables.
(103)
Por lo que respecta a la cuestión de saber si la TIR esperada de [ 12 %] es aceptable a la vista del riesgo que presenta la inversión, la Comisión formula las observaciones siguientes.
(104)
En primer lugar, es necesario recordar que el cálculo efectuado sobre la base de los elementos expuestos en los considerandos 97 a 100 conduce en realidad a una TIR de [ 15 %]. No obstante, como medida de seguridad y de prudencia, el FMEA aplicó un descuento del […] % al EBITDA esperado en 2011. Por consiguiente, la TIR de [ 12 %] seleccionada a efectos del presente análisis es una TIR derivada de un escenario pesimista en cuanto a la evolución de la empresa. En efecto, como ya se ha indicado, el escenario de base conduce a una TIR de [ 15 %] mientras que un escenario optimista (un EBITDA superior a […] %) conduce a una TIR en torno al [ 20 %].
(105)
Cabe ahora subrayar que, habida cuenta del carácter no líquido de la operación, no es posible referirse a precios cotizados comparables (por ejemplo, para préstamos subordinados) en el momento de la inversión del FMEA para evaluar si el nivel de TIR previsto es adecuado. En cambio, varios elementos que figuran a continuación permiten apreciar la TIR «umbral» de [ 12 %] seleccionada por el FMEA en mayo de 2009.
(106)
Conviene observar, en primer lugar, que los rendimientos de la inversión observados en la industria de componentes automovilísticos suelen ser bajos. En efecto, durante los cinco años anteriores a la crisis del segundo semestre de 2008, la TIR media fue del 8,5 % (22). Sin embargo, los inversores profesionales han invertido a menudo en este sector, sabedores del beneficio potencial vinculado al bajo nivel de valoración de las empresas del sector [con respecto a los demás sectores]. Así, en 2006 se observaron TIR excepcionales (superiores al 20 % anual durante tres años) para los inversores que habían invertido en las horas bajas del mercado en 2003.
(107)
Por lo tanto, con el fin de superar los rendimientos medios observados, un inversor profesional debe basarse en un conocimiento profundo del mercado, como es el caso del FMEA, y establecer una estructura de participación que le permita optimizar su rendimiento, como es también el caso de la inversión del FMEA (véanse las consideraciones sobre la estructura de la inversión en los considerandos 94 y 95, así como sobre el reparto de la plusvalía en los considerandos 110 y 111).
(108)
A continuación, las autoridades francesas citan un estudio de la AFIC (Asociación Francesa de Inversores de Capital) que sigue la evolución del rendimiento del sector del capital de inversión en Francia. Ese estudio se basa en los datos comunicados por más de 120 entidades que gestionan más de 500 fondos de inversión. Los trabajos de la AFIC indican un rendimiento neto del «capital de desarrollo»comprendido entre el 14,1 % a finales de 2007 y el 10,8 % a finales de 2008 (fecha más cercana a la de la inversión del FMEA). El capital de desarrollo es la subdivisión del capital de inversión pertinente respecto a la política de inversión del FMEA (toma de participación minoritaria e inyección de liquidez). Después de tener en cuenta el coste de la remuneración de la sociedad de gestión, estimado en […] como máximo, la TIR que debe alcanzarse para poder producir un rendimiento de «mercado» oscila entre el 12 y el 15 %.
(109)
Por último, los parámetros disponibles en el momento de la inversión permiten determinar un coste medio ponderado del capital («WACC») establecido a partir del MEDAF (23) y adaptado al sector del automóvil en Francia, que incorpora las primas de riesgo específico adicionales relacionadas con el tamaño de la empresa Trèves y con el carácter no líquido de la inversión. Habida cuenta de estos elementos adicionales inherentes a la prima de riesgo, el WACC correspondiente se estima en [ 12] % en el momento de la inversión, aumentado al [ 12] % por el FMEA (véase el considerando 91). Ahora bien, es preciso recordar que el WACC es la tasa de rentabilidad mínima exigida por los proveedores de fondos de una empresa (accionistas y acreedores) para financiar proyectos de inversión. El WACC calculado para Trèves ofrece, pues, una indicación significativa en cuanto a la aceptabilidad de una TIR «umbral» de [ 12 %] (24).
(110)
Por otra parte, cabe destacar que la plusvalía de la empresa Trèves no se repartirá entre el FMEA y el accionista histórico en función de su parte respectiva en el capital de Trèves. En efecto, en el supuesto de una salida en […], el acuerdo entre los accionistas precisa que los primeros […] millones EUR del valor de la empresa se asignarán íntegramente al FMEA (primer tramo). Después, el producto de la cesión comprendido entre […] millones EUR y un importe igual al de la inversión del FMEA capitalizado al […] % anual se reparte entre el FMEA ([…] %) y los accionistas históricos ([…] %) (segundo tramo). Por último, el FMEA recibe el […] % del producto de la cesión por encima de ese umbral y los accionistas históricos el […] %.
(111)
Este acuerdo sobre el reparto de la plusvalía protege al FMEA, pues, de este modo, recibe una garantía importante de que su inversión alcanzara rápidamente una TIR de [ 12 %] (este porcentaje corresponde al WACC de Trèves presentado anteriormente). Además, este acuerdo constituye un fuerte incentivo para que el accionista histórico y los dirigentes de la empresa alcancen o superen el objetivo del plan de reestructuración, que, según esta hipótesis, da lugar a una TIR de [ 12 %], [ 15 %] o [ 20 %] para el FMEA.
(112)
Por consiguiente, de las anteriores constataciones se desprende que la TIR prevista de [ 12 %] era razonable en el momento de la inversión y aceptable a la vista del riesgo que esta presenta.
(113)
Tras haber analizado el plan de reestructuración de Trèves, su valoración antes de la inversión del FMEA, la estructura de esa inversión, las hipótesis en que se basa una TIR de [ 12 %], y la adecuación del nivel de esta TIR, en particular respecto al acuerdo entre los accionistas en cuanto al reparto de la plusvalía, cabe constatar que el FMEA actuó en condiciones similares a las que habría exigido un inversor privado cuya inversión presenta un riesgo debido tanto a la situación del sector del automóvil en el momento de la inversión como a la de la empresa, que tenía ciertas dificultades financieras. En otras palabras, la inversión del FMEA por un importe de 55 millones EUR se ajusta al criterio del inversor privado en una economía de mercado. No confiere, pues, ventajas a la empresa Trèves.
V.1.2. El plan de reprogramación de las deudas fiscales y sociales
(114)
La administración francesa concedió a Trèves un plan de reprogramación de las deudas fiscales y sociales por un importe de 18,4 millones EUR. En relación con esta medida, la Comisión desea examinar en primer lugar el criterio de la ventaja.
(115)
Según la práctica decisoria de la Comisión y la jurisprudencia, un acuerdo de reprogramación de las deudas por un acreedor público no constituye una ayuda estatal si su comportamiento puede compararse con el de un acreedor privado que «trata de recuperar cantidades que se le adeudan y que, a tal efecto, celebra con el deudor convenios conforme a los cuales las deudas acumuladas se aplazarán o fraccionarán para facilitar su devolución» (25).
(116)
El plan de reprogramación de las deudas representa para los acreedores públicos de Trèves una alternativa mejor que el cobro forzoso. En efecto, en caso de cobro forzoso, los acreedores públicos, a la vista de la deuda general de la empresa, solo habrían recuperado una parte de sus créditos, no privilegiados. Por el contrario, al aceptar la reestructuración, se firmaron hipotecas de primer grado […] (artículo […] del protocolo de conciliación de 25 de mayo de 2009) con el fin de garantizar las deudas fiscales y sociales. Estos activos se identifican en el anexo 7 del protocolo. Al 31 de diciembre de 2008, su valor neto contable era de [25-35] millones EUR. El importe de las garantías constituidas en favor de los acreedores públicos cubre pues más de 140 % del importe de su crédito, ya que este está constituido por el principal (18,4 millones EUR), más penalizaciones e intereses de demora (véase el considerando 117).
(117)
Por otra parte, los acreedores públicos de Trèves percibirán intereses. En efecto, al importe de 18,4 millones EUR se le sumaron penalizaciones de demora por valor de [1-2] millones EUR e intereses de demora por valor de [1-2] millones EUR, que deberán reembolsarse entre el […] y el […] en plazos mensuales de […] EUR. La suma de las penalizaciones y los intereses de demora asciende a [2-4] millones, es decir, el [10-20] % del importe principal, lo que representa, a lo largo del período medio ponderado del plan de reestructuración, un interés anual de alrededor del [0-10] %. Ese porcentaje era desde el principio superior a los porcentajes adoptados por las entidades financieras para préstamos concedidos a Trèves en el marco del protocolo de conciliación de 25 de mayo de 2009, tanto para el nuevo crédito como para el préstamo de consolidación (26).
(118)
A este respecto, cabe subrayar también que el compromiso de los acreedores públicos se dio paralelamente a un compromiso importante de los bancos (préstamo de consolidación de [30-60] millones y nuevo crédito de [10-30] millones). Además, el protocolo de conciliación indica explícitamente que las garantías concedidas a los bancos son de segundo orden […], lo que significa que dichos acreedores no pueden ejecutar ninguna garantía hasta que todos los acreedores públicos de primer orden hayan cobrado en su totalidad las cantidades que se les adeuden.
(119)
Además, no se concedió al Grupo Trèves ninguna condonación de deuda fiscal y social.
(120)
Por último, las autoridades francesas confirmaron que el actual plan de reestructuración no suponía la prórroga o modificación de un plan anterior.
(121)
Por consiguiente, de lo anterior se desprende que el plan de reprogramación de las deudas fiscales y sociales que las autoridades francesas concedieron a Trèves se basó en hipótesis, que se consideran creíbles, en las que se fundamenta el plan de reestructuración (véase la sección V) y con modalidades aceptables para un acreedor privado en una economía de mercado que se encontrara en la misma situación.
V.2. Conclusión en cuanto a la evaluación de la existencia de una ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE
(122)
De los elementos expuestos en la sección V.1 se deduce que ni la inversión del FMEA por un importe de 55 millones EUR ni el plan de reestructuración de las deudas fiscales y sociales por un importe de 18,4 millones EUR confieren una ventaja al grupo Trèves. Por consiguiente, dichas medidas no constituyen ayudas estatales con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE.
VI. CONCLUSIÓN GENERAL
(123)
Tras haber llevado a cabo un examen detallado de las medidas en cuestión, la Comisión considera que estas no constituyen una ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Las dos medidas adoptadas en relación con la empresa Trèves, consistentes en una inversión del Fondo de Modernización de los Fabricantes de Componentes para Automóviles (FMEA) por un importe de 55 millones EUR y en un plan de reprogramación de las deudas fiscales y sociales por un importe de 18,4 millones EUR concedido por la República Francesa, no constituyen ayudas con arreglo al artículo 107, apartado 1, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión será la República Francesa.
Hecho en Bruselas, el 20 de abril de 2011.