PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 990/2011
ze dne 3. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
2. Toto šetření
(4)
Dne 13. července 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR před pozbytím platnosti.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podalo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, výroby jízdních kol v Unii.
(6)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení šetření úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii zmíněné v žádosti, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a rovněž sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a orgány v ČLR.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Svá stanoviska předložila řada výrobců v Unii zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci v Unii, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení uživatelů.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(11)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci v Unii a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace vymezené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise se obrátila rovněž na známá sdružení vyvážejících výrobců a na příslušné orgány v ČLR. Tyto strany nevznesly vůči použití výběru vzorku žádné námitky.
(13)
Ve stanovených lhůtách poskytlo požadované informace celkem 7 vývozců/výrobců, přibližně 100 výrobců v Unii a 4 dovozci.
(14)
Jelikož informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo pouze sedm čínských výrobců, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. Těmto sedmi společnostem byly zaslány dotazníky, odpověděly však pouze tři společnosti. Z těchto tří společností uvedly pouze dvě, že v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumnéjo šetření“ nebo „OPŠ“) vyvážely dotčený výrobek do Unie.
(15)
Pokud jde o výrobce v Unii, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení po konzultacích s příslušným sdružením a s jeho souhlasem vybrán vzorek, a to na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v Unii. Na tomto základě bylo do vzorku vybráno osm výrobců v Unii. Komise těmto osmi vybraným společnostem zaslala dotazníky a tyto společnosti poskytly úplné odpovědi.
(16)
Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří odpověděli a projevili ochotu spolupracovat (4 dovozci), bylo rozhodnuto, že pokud jde o dovozce, není výběr vzorku nutný. Komise těmto 4 dovozcům zaslala dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal pouze jeden dovozce, tato odpověď však nebyla úplná, jelikož se dovozce nacházel v procesu ukončování své činnosti.
(17)
Komise shromáždila a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. Informace poskytnuté níže uvedenými společnostmi byly ověřeny na místě:
a)
Výrobci v Unii
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francie,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francie,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itálie,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Německo,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polsko a Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Německo,
-
UAB Baltik Vairas a UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva a Pantherwerke AG a Onyx Cycle GmbH, Löhne, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Čína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Čína.
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období přezkumného šetření. Zkoumání trendů významných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 1524/2000, a sice jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
(20)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(21)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(22)
Šetření rovněž prokázalo, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a kola dovážená na trh Unie pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(23)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že čínská jízdní kola a jízdní kola vyráběná na trhu Unie si nekonkurují, případně si konkurují pouze ve velmi malé míře. Příslušné podání však neobsahovalo žádné údaje, které by takové tvrzení dokládaly, ani nebyly předloženy žádné podpůrné dokumenty dokazující jeho platnost. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že, jak se uvádí níže ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a tyto subjekty taktéž poskytly pouze velmi omezené informace o výrobcích vyráběných a prodávaných čínskými výrobci na trhu Unie. Z tohoto důvodu a jelikož nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(24)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země a jízdní kola pocházející z ČLR a dovážená na trh Unie se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(25)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by platná opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
(26)
Od zahájení tohoto řízení byla míra spolupráce velmi nízká. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli pouze tři čínští výrobci, kteří byli původně ochotni spolupracovat. Z těchto tří společnosti uváděly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období přezkumného šetření pouze dvě společnosti, které společně představovaly méně než 10 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(27)
V prostorách dvou společností s vývozem do Unie se uskutečnily inspekce na místě. U jedné z nich však nebylo možno ověřit informace uvedené v odpovědi na dotazník, jelikož společnost nebyla schopna poskytnout dokumenty, které by poskytnuté údaje doložily. Druhá společnost spolupracovala v uspokojivé míře, její vývoz do Unie v období přezkumného šetření však představoval méně než 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
(28)
Na základě výše uvedených skutečností byly čínské orgány a zmíněné tři společnosti vyrozuměny o možnosti použít kvůli nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců článek 18 základního nařízení a dostaly možnost se k tomu vyjádřit. Komise neobdržela v reakci na toto sdělení žádné připomínky. Níže uvedené závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, konkrétně z obchodních statistik a podání zúčastněných stran, včetně žádosti.
2. Dumping čínského dovozu v období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(29)
V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s použitím Mexika jako srovnatelné země pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby.
(30)
K vhodnosti volby Mexika jako srovnatelné země se vyjádřila jedna strana, která tvrdila, že ceny jízdních kol na domácím trhu v Mexiku nejsou spolehlivé a nejsou vhodné pro účely tohoto šetření. Jako alternativa byla navržena Indie. Toto tvrzení však nebylo odůvodněno, a bylo proto odmítnuto.
(31)
Mexiko bylo jako srovnatelná země použito v předchozích šetřeních a nebylo prokázáno, že existují nové či změněné okolnosti, jež by odůvodňovaly změnu. Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí.
(32)
Třem mexickým společnostem byly zaslány dotazníky. Z těchto tří společností pouze jedna projevila ochotu spolupracovat a poskytla odpověď na dotazník.
2.2 Běžná hodnota
(33)
K určení průměrné běžné hodnoty byly použity prodejní ceny na domácím trhu ve srovnatelné zemi, a to s použitím průměrného směnného kurzu mezi EUR a pesem v období přezkumného šetření, aby byla získána vážená průměrná cena ze závodu v EUR.
2.3. Vývozní cena
(34)
Kvůli použití článku 18 a vzhledem k neexistenci jiných dostupných spolehlivých informací byly vývozní ceny stanoveny především na základě údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce.
(35)
Během předchozího šetření byl vyvozen závěr, že ceny zjištěné u Eurostatu jsou pro účely šetření neprůkazné (8). Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany čínských vývozců však Komise pokládala dovozní ceny pro ČLR podle Eurostatu pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj. Komise si však je vědoma omezení této analýzy a toho, že může sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů.
(36)
Vývozní cena odvozená z údajů Eurostatu je cenou CIF, kterou bylo nutné upravit o průměrné náklady na námořní přepravu na jeden obchod za účelem výpočtu ceny ze závodu. Ke stanovení průměrných jednotkových nákladů na námořní přepravu byly použity informace obsažené v odpovědi od jediného spolupracujícího čínského výrobce a tyto náklady byly vypočteny na 8,30 EUR. Cena ze závodu při vývozu do Unie u jediné čínské spolupracující společnosti byla stanovena podobným způsobem. Výsledná jednotková cena byla poté použita k výpočtu vážené průměrné čínské ceny ze závodu.
2.4 Srovnání
(37)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžných hodnot v Mexiku srovnán s váženým průměrem čínských vývozních cen ze závodu. Takto byl stanoven vážený průměr dumpingových rozpětí.
2.5 Dumpingové rozpětí
(38)
Z výpočtů dumpingu vyplynulo celostátní dumpingové rozpětí ve výši více než 20 %. Tuto úroveň je však nutno pokládat za střízlivou vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu neberou v potaz značné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. V této souvislosti je třeba uvést, že podle informací uvedených v žádosti dosáhla dumpingová rozpětí úrovní převyšujících 100 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(39)
Pravděpodobný vývoj dovozu z ČLR byl analyzován z hlediska očekávaného vývoje cen i z hlediska objemu.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců
(40)
Na základě informací uvedených v žádosti je čínské odvětví výroby jízdních kol co do objemu největší na světě. ČLR má výrobní kapacitu ve výši 100 až 110 milionů jízdních kol a její výroba dosahuje přibližně 80 milionů jízdních kol ročně. Čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz: z celkem 80 milionů ročně vyrobených jízdních kol je 25 milionů kol určeno pro domácí trh a zbývajících 55 milionů jízdních kol, tj. 69 % celkové výroby, je určeno na vývoz.
(41)
Odhadovaná roční volná kapacita v ČLR činí přibližně 20 až 30 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek stávající výroby v Unii, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění. Z informací získaných v průběhu šetření kromě toho vyplývá, že by kapacitu pro výrobu jízdních kol v ČLR bylo možné snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dalších pracovníků, pokud by se zvýšila poptávka.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto nelze vyloučit, že by v případě neexistence antidumpingových opatření mohla být dostupná volná kapacita v ČLR využita ke zvýšení vývozu do Unie.
(43)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran namítala, že čínská výrobní kapacita uvedená v nařízení není ničím podložená a vychází z čiré spekulace. V tomto ohledu se připomíná, že míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že při zjištěních bylo do značné míry nutné vycházet z dostupných údajů. V tomto případě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné spolehlivější informace, jak je uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění, Komise použila důkazy prima facie předložené v žádosti. Šetření nepřineslo žádné informace, z nichž by se dalo usuzovat, že tyto důkazy prima facie nejsou správné. Příslušná strana taktéž nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by ukazovaly na podstatně odlišné úrovně volné kapacity v ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny vývozu do třetích zemí
(44)
Z údajů od Eurostatu a z informací uvedených v žádosti vyplývá, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce atraktivní trh.
(45)
Z informací o cenách, které poskytla jediná spolupracující čínská vyvážející společnost, vyplývá, že vážený průměr cen výrobku ze závodu při vývozu do třetích zemí je nižší než průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii během období přezkumného šetření. S přihlédnutím k výrobní kapacitě v ČLR a k poptávce na trhu Unie je dosti pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští výrobci by neprodleně zvýšili svůj vývoz jízdních kol do Unie. Stávající nadměrná kapacita mimoto čínským výrobcům umožňuje přítomnost na evropském trhu s velmi nízkými cenami.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(46)
Vzhledem ke skutečnosti, že i při zohlednění opatření, která jsou platná v současnosti, bylo na základě konzervativního srovnání s použitím údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce, u čínského vývozu v období přezkumného šetření zjištěno dumpingové rozpětí převyšující 20 %, je velmi pravděpodobné, že v případě neexistence opatření bude dumping přetrvávat.
(47)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz vstupuje na trh Unie i nadále s dumpingovými cenami. Vzhledem zejména k dostupné volné kapacitě v ČLR, kterou lze v případě potřeby snadno zvýšit, a rovněž k analýze úrovní cen v Unii a v ostatních třetích zemích lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(48)
V průběhu tohoto šetření bylo zjištěno, že jízdní kola vyrábí v Unii přibližně 100 výrobců, kteří se přihlásili během šetření, a další výrobci, z nichž většinu zastupují jejich národní sdružení. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví využívá režim osvobození od cla, který byl popsán v 1. bodě odůvodnění.
(49)
Ke stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné údaje, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii a národních sdružení před zahájením šetření i později, jakož i obecné výrobní statistiky.
2. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Prodej uskutečněný výrobci v Unii byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací uvedených v žádosti, kterou podal žadatel. Údaje uvedené v žádosti byly získány od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(51)
Pravděpodobná spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného všemi výrobci v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 68. bodě odůvodnění a dále na základě dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 11 % z 22 912 066 kusů v roce 2007 na 20 336 813 kusů v období přezkumného šetření. Spotřeba se snížila zejména mezi rokem 2008 a 2009. Podrobné údaje o spotřebě v kusech jsou tyto:
Tabulka 1 - Spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v kusech)
+ Celkový dovoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Spotřeba
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(53)
Objem dovozu dotčeného výrobku byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 38 %, na 615 920 kusů v období přezkumného šetření (viz tabulka 2). Dovoz dotčeného výrobku z ČLR na počátku posuzovaného období byl o 26 % vyšší než dovoz v období přezkumného šetření při předchozím šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004: 733 901 kusů (9)). K největšímu poklesu dovozu dotčeného výrobku došlo mezi rokem 2008 a 2009, což odpovídá vývoji celkové spotřeby v Unii (viz tabulka 1 a 2).
(54)
Jelikož se dovoz z ČLR v posuzovaném období snížil více než spotřeba, klesl podíl ČLR na trhu mírně ze 4,4 % v roce 2007 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
(55)
Vývoj dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu v posuzovaném období je uveden v následující tabulce:
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Ceny dotčeného dovozu
4.1 Vývoj cen
(56)
Jak je objasněno ve 35. bodě odůvodnění, Komise pokládala dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj.
(57)
Podle údajů Eurostatu se vážený průměr cen dovozu z ČLR (níže uvedený ve formě indexu) mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 125 %. Dovozní ceny v roce 2009 výrazně vzrostly a poté byly téměř konstantní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka 3 - Ceny dotčeného dovozu
2007
2008
2009
OPŠ
ČLR
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Cenové podbízení
(58)
Při určování cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR Komise ve své analýze vycházela z informací, které v průběhu šetření poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku, a z průměrných cen uváděných Eurostatem. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým zákazníkům, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Srovnání ukázalo, že po odečtení antidumpingového cla byly ceny dovozu z ČLR o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5. Dovoz z dalších zemí
(59)
Podle údajů Eurostatu se dovoz z dalších třetích zemí snížil z 9 087 000 kusů v roce 2007 na 8 587 000 kusů v období přezkumného šetření, což představuje celkový pokles o 6 %. Dovoz odpovídal poklesu spotřeby v Unii (- 11 %), avšak pomalejším tempem. Podíl třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil ze 40 % na 42 %. Jak je však uvedeno ve 35. a 56. bodě odůvodnění, ceny udávané Eurostatem neberou v úvahu různé sortimentní skladby dovozů pocházejících z jednotlivých zemí, a proto jsou k naznačení cenových trendů použity pouze indexy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat níže uvedené dovozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie. Byly však zjišťovány a získány některé doplňkové informace o dovozu z uvedených zemí, na něž připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 4 - Dovoz z ostatních zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Všechny typy
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Tchaj-wan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thajsko
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipíny
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajsie
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisko
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostatní
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
CELKEM
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Tchaj-wan
(60)
Dovoz z Tchaj-wanu se v posuzovaném období snížil z 3 158 600 kusů v roce 2007 na 2 958 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu v témže období mírně vzrostl ze 14 % na 15 %. Dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je určen pro náročnější zákazníky. V průběhu šetření bylo na základě srovnání jednotlivých modelů prokázáno, že stejně jako v předchozím období šetření se dovoz z Tchaj-wanu prodává za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie (10). V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 25 %.
2) Thajsko
(61)
Dovoz pocházející z Thajska se v posuzovaném období snížil z 1 534 000 kusů v roce 2007 na 1 397 000 kusů v období přezkumného šetření. Pokles dovozu odpovídal vývoji, který vykazovala spotřeba, jelikož jeho podíl na trhu zůstal na 7 %. Jízdní kola dovážená z Thajska však patří do střední kategorie a šetření s použitím srovnáním podle jednotlivých modelů ukázalo, že se dovoz z Thajska prodává za vyšší cenu než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie. V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 27 %.
3) Srí Lanka
(62)
Dovoz ze Srí Lanky se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil z 574 000 kusů v roce 2007 na 1 101 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu dosáhl na konci posuzovaného období 5 %. Jedna strana však tvrdila, že čínští vývozci obcházejí antidumpingová cla prostřednictvím překládky na Srí Lance. V současnosti nemá Komise dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr ohledně vývoje tohoto dovozu. Za této situace nelze vyloučit, že dovoz udávaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(63)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze zúčastněných stran namítla, že závěry o možném obcházení opatření prostřednictvím překládky na Srí Lance jsou pouhou domněnkou a že žádná tvrzení týkající se obcházení přes Srí Lanku by neměla být brána v potaz při závěrečných zjištěních. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba podtrhnout, že, jak je jasně řečeno výše v 62. bodě odůvodnění, Komise v této věci nevyvodila žádný závěr.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(65)
Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu žádajících výrobců v Unii bylo nutné použít ustanovení o výběru vzorku. Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické prvky (výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to na základě informací získaných od národních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých společností. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byla provedena na úrovni jednotlivých společností, tj. na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
6.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok mírně snižovala. Do konce období přezkumného šetření výroba v porovnání s rokem 2007 klesla o 11 %, což odpovídalo vývoji spotřeby. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce 5:
Tabulka 5 - Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výroba
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Výrobní kapacita se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšila o 2 %. Jelikož se výroba snížila, výsledné využití kapacity vykázalo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 13 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 81 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6 - Výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výrobní kapacita
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Využití kapacity
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Objem prodeje
(68)
Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie nezávislým zákazníkům se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 13 %. Tento vývoj odpovídá obecné tendenci poklesu spotřeby na trhu Unie. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 7 - Prodej nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Podíl na trhu
(69)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně kolísal. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 1,3 procentního bodu. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8 - Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Zaměstnanost a produktivita
(70)
Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %, ze 14 925 zaměstnanců v roce 2007 na 13 646 v období přezkumného šetření.
(71)
V roce 2008 produktivita v porovnání s rokem 2007 mírně vzrostla, poté však klesla. Celkově se produktivita v posuzovaném období mírně snížila, a to o 3 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 9 - Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2007
2008
2009
RIP
Počet zaměstnanců
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivita (v ks/rok)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Růst
(72)
Je nutno poznamenat, že celkově se podíl výrobců v Unii na trhu mírně snížil o 1,3 procentního bodu, zatímco úroveň spotřeby klesla o 11 %, což jednoznačně ukazuje, že výrobci nemohli dosáhnout růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(73)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával. Jak je vysvětleno ve 34. bodě odůvodnění, kvůli nízké spolupráci ze strany čínských vývozců vychází výpočet dumpingu z průměrných cen získaných od Eurostatu. Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, údaje o průměrných cenách uváděné Eurostatem obsahují omezené informace o sortimentní skladbě, které mají pro výpočet dumpingového rozpětí značný význam; vzhledem k volné kapacitě v ČLR však nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(74)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo v očekávaném rozsahu, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity.
6.3 Mikroekonomické ukazatele
h) Zásoby
(75)
Jeden výrobce nemohl kvůli své stávající vnitřní struktuře poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o zásobách. Údaje od této společnosti bylo proto nutné při analýze zásob v posuzovaném období vyloučit.
(76)
Zásoby jízdních kol se v posuzovaném období zvýšily z 880 935 kusů v roce 2007 na 1 091 516 kusů v období přezkumného šetření, což představuje nárůst ve výši 24 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10 - Zásoby
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Konečný stav zásob
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Prodejní ceny a náklady
(77)
Průměrná prodejní cena ze závodu účtovaná výrobním odvětvím Unie nezávislým zákazníkům v Unii v posuzovaném období mírně rostla. Celkově výrobní odvětví Unie zvýšilo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření své ceny o 9 %, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, což odpovídalo růstu výrobních nákladů.
Tabulka 11 - Jednotková cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci zařazenými do vzorku.
(79)
Výrobní náklady se v daném období zvýšily o 9 %. Tento nárůst je zapříčiněn především změnou sortimentní skladby. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 12 - Jednotkové výrobní náklady
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že k růstu výrobních nákladů docházelo při současném významném poklesu nákladů na některé suroviny, konkrétně ocel a hliník, což by naznačovalo, že újmu, kterou utrpělo, si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Toto tvrzení však nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Ve skutečnosti uvedená strana předložila pouze velmi obecné údaje o vývoji cen hliníku a oceli v posuzovaném období, avšak neuvedla, do jaké míry měl tento vývoj ovlivnit celkové náklady na výrobu jízdních kol. Tento argument byl navíc vznesen až po zpřístupnění výsledků šetření, tj. v pokročilé fázi řízení, a nebylo jej tedy již možné ověřit. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
j) Ziskovost
(81)
Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o dotčený výrobek, byla v prvním roce posuzovaného období záporná (- 1,7 %). V roce 2008 vykázali výrobci v Unii zisk. V roce 2009 a v období přezkumného šetření však bylo výrobní odvětví opět ztrátové.
(82)
Výše uvedený vývoj ukazuje, že situace výrobního odvětví je nestabilní v porovnání s předchozím šetřením, při němž ziskovost výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 3,6 %.
Tabulka 13 - Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, avšak bez poskytnutí jakýchkoli podpůrných dokumentů, které by dokazovaly správnost takového tvrzení, že výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit svoji efektivnost a výkon. Šetření naopak prokázalo, že výrobní odvětví Unie vyvinulo zjevné úsilí, aby se přizpůsobilo cenovému tlaku dumpingových dovozů, a sice novým rozmístěním výroby v rámci Unie, a zvýšilo tak efektivnost nákladů, jak je uvedeno níže v 85. bodě odůvodnění. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
k) Návratnost investic
(84)
Investice do odvětví dotčeného výrobku se v posuzovaném období významně snížily, a to z 21 491 000 EUR v roce 2007 na 11 738 000 EUR v období přezkumného šetření. To lze do značné míry vysvětlit hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a vyvrcholila v období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu ještě obtížnější a odhady prodeje pesimistické.
(85)
Je třeba podotknout, že se značná část investic uskutečnila s cílem zefektivnit výrobní proces a udržet krok s nejnovějšími technologiemi. Při tomto procesu byla určitá výrobní kapacita přesunuta ze západoevropských zemí do zemí ve východní Evropě, čímž se výrobní základna rozšířila téměř do všech členských států a což prokázalo životaschopnost výrobního odvětví Unie a jeho úsilí o udržení konkurenceschopnosti.
Tabulka 14 - Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Návratnost investic
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jeden výrobce nebyl kvůli své vnitřní struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o vytvořených čistých stálých aktivech za účelem výpočtu návratnosti investic. Údaje této společnosti proto musely být při analýze návratnosti investic za posuzované období vyloučeny.
(87)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2007 zaznamenali výrobci v Unii zařazení do vzorku zápornou návratnost investic ve výši 16 %, která se během období přezkumného šetření mírně zvýšila na zápornou hodnotu ve výši 10 %.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(88)
Jeden výrobce nebyl kvůli své struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o peněžním toku, a nebylo tudíž možné odhadnout peněžní tok pouze pro tu část jeho celkové činnosti, která se týkala jízdních kol. Údaje této společnosti proto musely být při analýze peněžního toku za posuzované období vyloučeny.
(89)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl v šetřeném období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se však snížil přibližně o 33 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 15 - Peněžní tok
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál buď interně - pokud patří k určité skupině společností - nebo prostřednictvím bankovních úvěrů. V ostatních případech se jako zdroj financování využívá peněžní tok vytvořený příslušnou společností. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nevykazoval žádné zvláštní problémy při získávání kapitálu.
m) Mzdy
(91)
V posuzovaném období se mzdové náklady na zaměstnance zvýšily o 11 %. To odráží přesun výroby k o něco propracovanějším výrobkům.
Tabulka 16 - Mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že mzdové náklady na zaměstnance rostly v době, kdy poptávka klesala, což by znamenalo, že si výrobní odvětví v Unii újmu způsobilo samo. Jak ukazuje tabulka výše, mzdové náklady na zaměstnance v posuzovaném období skutečně vzrostly, a to o 11 %. Jak je však vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, snížil se počet zaměstnanců o 9 %. Celkové mzdové náklady tudíž vzrostly pouze o 2 %. Bylo proto shledáno, že celkový dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie byl velmi malý.
7. Závěr ohledně újmy
(93)
Stávající antidumpingová opatření měla jednoznačně vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tomu se do jisté míry podařilo využít existenci opatření k udržení stálého podílu na trhu. Výroba v Unii se však snížila a ziskové rozpětí bylo i nadále nedostatečné. Veškeré možnosti dalšího růstu a dosažení zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu, pokud jde o cenu a objem.
(94)
Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil. K největšímu poklesu objemu dovozu však došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny dovozu z ČLR významně vzrostly. Jak však ukázalo šetření a jak bylo objasněno v 58. bodě odůvodnění, tento nárůst cen nebyl dostatečný, aby umožnil zlepšit situaci výrobního odvětví. Ceny dovozu z ČLR byly ve skutečnosti o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(95)
Situace výrobního odvětví Unie je jednoznačně nestabilní, jelikož výrobní odvětví je ztrátové. Téměř všechny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii - jako je ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - se v posuzovaném období zhoršily. Nelze proto konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie je stabilní. Situaci by mohl mimoto dále zhoršit tlak vyvíjený případným dovozem obcházejícím opatření.
(96)
Na základě těchto skutečností se konstatuje, že se výrobní odvětví Unie celkově i nadále nachází v nejisté hospodářské situaci a je mu nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.
8. Dopad dumpingového dovozu a ostatních činitelů
8.1 Dovoz dumpingového dovozu
(97)
Současně s klesající spotřebou v Unii se mírně snížil i podíl čínského dovozu na trhu ze 4,4 % na 3,1 % (viz 53. bod odůvodnění). Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na základě výpočtu bez antidumpingového cla byly v období přezkumného šetření ceny čínského dovozu o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Připomíná se, že sazba cla činí 48,5 %. Úroveň cenového podbízení proto na jedné straně prokazuje účinnost zavedených cel a na straně druhé nutnost zachování opatření. Tento závěr podporuje i skutečnost, že zjištěné cenové podbízení bylo ve stejné výši jako při posledním přezkumném šetření. Škodlivý cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na výrobní odvětví Unie je tedy i nadále značný a, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že bude pokračovat.
8.2 Dopad hospodářské krize
(98)
Kvůli nepříznivým hospodářským podmínkám v období přezkumného šetření se spotřeba jízdních kol snížila. V reakci na vývoj spotřeby se snížila rovněž výroba a zaměstnanost. Jelikož odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost odvětví výroby jízdních kol v Unii.
(99)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že výrobní odvětví Unie vytvářelo dodatečné výrobní kapacity v době, kdy spotřeba v Unii klesala, což mělo negativní dopad na jeho situaci. Toto tvrzení neodpovídá vývoji spotřeby a kapacity, jak jsou popsány výše v 52. a 67. bodě odůvodnění. Spotřeba ve skutečnosti klesala převážně v letech 2008 a 2009, zatímco výrobní kapacita se zvýšila již o rok dříve, tedy v roce 2007 a v roce 2008. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
8.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, objem dovozu z dalších třetích zemí se snížil o 6 %, což odpovídá vývoji zaznamenaném u spotřeby. Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu vzrostl ze 40 % v roce 2007 na 42 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena tohoto dovozu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %. Dotčený výrobek byl dovážen zejména z Tchaj-wanu, Thajska a ze Srí Lanky.
(101)
Podíl dovozu z Tchaj-wanu se v posuzovaném období mírně zvýšil (ze 14 % na 15 %). Z dostupných informací však vyplývá, že (jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění) dovoz z Tchaj-wanu konkuruje jízdním kolům vyráběným v Unii za poctivých podmínek.
(102)
Podíl dovozu z Thajska zůstával v posuzovaném období beze změn. Jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že během období přezkumného šetření se tento dovoz prodával za cenu konkurující ceně podobných jízdních kol vyráběných v Unii.
(103)
Dovoz pocházející ze Srí Lanky v posuzovaném období vzrostl o 92 %. Jeho podíl na trhu v období přezkumného šetření činil 5 %. Jak je však vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, dovoz ze Srí Lanky údajně zahrnuje jízdní kola čínského původu.
(104)
Pokud jde o největší vývozce jízdních kol do Unie, lze závěrem konstatovat, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska nemohl mít negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to především s ohledem na cenové úrovně (podobné či dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie). Naopak nelze vyloučit, že dovoz vykázaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
8.4 Obcházení
(105)
Uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí platná opatření prostřednictvím dovozu přes různé země a že tento dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. S přihlédnutím k důkazům o obcházení, které v minulosti získal Evropský úřad pro boj proti podvodům („OLAF“), a to zejména co se týče dovozu přes Filipíny, nelze vyloučit, že na trhu dosud dochází k tomuto protiprávnímu jednání a že toto jednání způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(106)
Jak je popsáno v 66. až 91. bodě odůvodnění, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze způsobené újmy, avšak pouze do jisté míry. V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v ohrožení a jeho situace byla nejistá, neboť muselo nadále čelit přetrvávajícím škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(107)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání újmy.
2. Objemy čínského vývozu
(108)
Jak bylo uvedeno v 40. bodě odůvodnění, je čínské odvětví jízdních kol orientováno na vývoz. Čínská jízdní kola se prodávají na největších světových trzích, zejména v USA a v Japonsku, kde mají dominantní postavení. Jak bylo uvedeno v předchozím šetření (11), koncem 90. let se čínským vyvážejícím výrobcům po dvouleté nepřítomnosti na trhu USA v důsledku uložení antidumpingových opatření podařilo během velmi krátké doby významně zvýšit přítomnost na tomto trhu. V roce 2009 činil vývoz čínských jízdních kol do USA okolo 14 055 000 kusů, a to při celkové spotřebě 14 888 000 kusů.
(109)
Tato situace ukazuje, že čínští výrobci jsou schopni rychle vyvážet a pronikat na nové trhy a udržovat si zde po dlouhou dobu dominantní postavení.
(110)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že pokud by se opatření nechala vypršet, neznamenalo by to výrazný nárůst dovozu čínských jízdních kol, jelikož čínští vývozci mají potíže s dodržováním evropských bezpečnostních norem pro jízdní kola (EN 14764, EN 14765, EN 14766 a EN 14781). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými dokumenty, které by prokazovaly jeho správnost. Naopak, šetření prokázalo, že významná část jízdních kol a jeho součástí je již dovážena z ČLR a splňuje potřebné bezpečnostní normy. Proto nebyl žádný důvod se domnívat, že by čínští výrobci nebyli schopni dodržovat platné bezpečnostní normy pro jízdní kola. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(111)
Jak bylo popsáno ve 41. bodě odůvodnění, údaje shromážděné v průběhu šetření ukázaly, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Byly získány jednoznačné údaje vedoucí k závěru, že by při neexistenci antidumpingových opatření velká část této volné kapacity mohla být využita ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by. Tento závěr potvrzuje zejména skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh mohly absorbovat případnou dodatečnou výrobu z ČLR.
(112)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo kromě toho namítnuto, že růst nákladů práce v Číně vážně omezí růst čínské výrobní kapacity. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že nebyly poskytnuty údaje týkající se nákladů práce a kapacity v ČLR. Příslušná strana navíc neposkytla žádné důkazy na podporu svého tvrzení. To bylo proto nutné odmítnout.
4. Tvrzení o údajném obcházení
(113)
Jak bylo vysvětleno v 105. bodě odůvodnění, uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí opatření prostřednictvím dovozu přes různé země. V případě Filipín to potvrdil i OLAF. Toto jednání ukazuje, že čínští vývozci mají o atraktivní trh Unie velký zájem.
5. Závěr
(114)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nestabilní.
(115)
Jak bylo prokázáno výše, výrobní odvětví Unie se díky platným antidumpingovým opatřením dokázalo zotavit z účinků čínského dumpingu. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci. Pokud by výrobní odvětví Unie za této situace bylo vystaveno zvýšenému objemu levného dumpingového dovozu z dotčené země, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž k dalšímu zhoršení jeho finanční situace.
(116)
Jak je mimoto uvedeno v 58. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou v průměru o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, naznačuje, že by v případě neexistence opatření čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyváželi dotčený výrobek na trh Unie s cenami výrazně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem ke zjištěním, k nimž se dospělo v průběhu šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, orientace čínského výrobního odvětví na vývoz a minulého chování čínských vývozců na zahraničních trzích, je pravděpodobné, že by případné zrušení opatření vedlo k přetrvávání újmy.
(118)
Jak je uvedeno ve 105. a 113. bodě odůvodnění, obcházení opatření podporuje závěr ohledně pravděpodobného přetrvávání újmy. Představuje jednoznačný důkaz, že trh v Unii je i nadále atraktivním trhem pro čínské výrobce, kteří by v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně do Unie vyváželi ve vyšších objemech.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(119)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda lze navzdory závěru ohledně dumpingu způsobujícího újmu jednoznačně dospět k závěru, že zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR by nebylo v zájmu Unie.
(120)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které mohla mít platná antidumpingová opatření na dotčené strany.
(121)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Odvětví jízdních kol v Unii prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost při spravedlivých tržních podmínkách. Šetření však prokázalo, že situace výrobního odvětví je dosud nejistá s finančním výsledkem blížícím se hranici rentability. Na trhu Unie je proto nutno zachovat podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(123)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie do značné míry vyvíjí nové modely jízdních kol, tyto budou mít rovněž plně prospěch z tohoto vývoje, pokud jde o objem prodeje a ceny, bude-li prostřednictvím opatření tlak ze strany dumpingového dovozu i nadále pod kontrolou.
(124)
Usuzuje se, že zachování opatření přinese prospěch výrobnímu odvětví Unie, které by pak mohlo zachovat a případně zvýšit své objemy prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, a tím dosáhnout potřebné úrovně návratnosti, která mu umožní investovat do nových technologií.
(125)
Pokud by naopak opatření uložená na dovoz z ČLR pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k dalšímu narušení obchodu, jež by nevyhnutelně zastavilo proces zotavování výrobního odvětví Unie. Vzhledem k volné výrobní kapacitě v ČLR a minulému chování čínských vývozců na zahraničních trzích je zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bylo by pro výrobní odvětví Unie velmi těžké, ne-li nemožné, zotavit se, a dokonce i udržet si své postavení. Újma způsobovaná výrobnímu odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila, což by mohlo vést k dalšímu snižování výrobní kapacity v Unii a k uzavření řady výrobních podniků. Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
(126)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví Unie uvedeným v 93. až 96. bodě odůvodnění a na základě tvrzení souvisejících s analýzou pravděpodobného přetrvávání újmy, jak bylo objasněno v 106. až 117. bodě odůvodnění, lze mít rovněž za to, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, finanční situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila.
3. Zájem uživatelů
(127)
Toto šetření podpořila Evropská federace cyklistů (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě.
(128)
Federace ECF tvrdí, že Evropa je nejvýznamnějším trhem s moderními výrobky určenými pro cyklistiku s vysokými normami jakosti a bezpečnosti a že příliv výrobků z ČLR by tyto normy snížil. ECF mimoto uvedla, že hospodářství Unie má obrovský potenciál růstu odvětví jízdních kol, který by byl ohrožen, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(129)
Připomíná se, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad uložení opatření na uživatele nebude významný. Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii i nadále schopni pořizovat své dodávky mimo jiné v ČLR. Nebyly předloženy žádné údaje, zda se při hledání jiných zdrojů vyskytly problémy. Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na uživatele v Unii vážný dopad.
4. Zájem dodavatelů
(130)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED tvrdila, že v Unii je přibližně 300 výrobních závodů, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 7 300 osob, a že další existence dodavatelského odvětví proto nevyhnutně závisí na zachování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo zjištěno, že pokud by opatření neexistovala, je nutno očekávat, že dojde k dalšímu ukončování výroby jízdních kol v Evropě, což by mělo nepříznivé dopady na odvětví součástí v Unii a ohrozilo by to zaměstnanost v dodavatelském odvětví. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření je v zájmu dodavatelů.
5. Zájem dovozců
(131)
Od dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla ohledně dovozu z ČLR obdržena pouze jedna odpověď na dotazník, tento dotazník však byl neúplný, jelikož se společnost chystala ukončit svou výrobu z důvodů, které nezveřejnila.
(132)
Především je nutno uvést, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany dovozců nebylo možno provést náležité úplné posouzení případných účinků uložení či neuložení opatření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny a bude pokračovat rovněž dovoz z ostatních třetích zemí, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců nebude významně dotčeno. Je rovněž zřejmé, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu na pokrytí případné zvýšené poptávky po jízdních kolech. Jak je mimoto patrné z tabulky uvedené v 59. bodě odůvodnění, dovoz z ostatních třetích zemí naznačuje, že v těchto zemích existuje značná kapacita pro výrobu jízdních kol. Je proto nanejvýš nepravděpodobné, že by mohlo dojít k tomu, že na trhu bude nedostatek jízdních kol.
(133)
Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců bude pokračovat i v případě, budou-li antidumpingová opatření uložená na dumpingový dovoz z ČLR zachována. Tento závěr dále podporuje nízká úroveň spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a skutečnost, že po uložení opatření na dovoz z ČLR nebylo možno při šetření shromáždit důkazy o tom, že se dovozci setkávají s obzvláštními potížemi.
6. Závěr
(134)
Zachování opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, spotřebitelů a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožnilo by výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit finanční situaci v obnovených podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže. Významně dotčeni nebudou ani dovozci, jelikož na trhu budou i nadále dostupná jízdní kola za přiměřené ceny. Pokud by naopak opatření uložena nebyla, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně ukončili svou činnost, což by ohrozilo rovněž existenci dodavatelů součástí jízdních kol v Unii.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(136)
Na základě výše uvedených skutečností by antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol měla být zachována. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení opatření platí prodloužení platnosti opatření na základě přezkumu před pozbytím platnosti obvykle po dobu pěti let, neexistují-li konkrétní důvody či okolnosti, které by si žádaly kratší období.
(137)
V této souvislosti je nutno uvést, že se stávající šetření vyznačuje zvláštními okolnostmi (jak je uvedeno v 1. a 48. bodě odůvodnění), jež by se měly náležitě odrazit rovněž na době platnosti antidumpingových opatření. Výrobní odvětví Unie má v podstatě prospěch z netypického souboru opatření, která jsou kombinací valorických cel uložených na hotová jízdní kola a režimu osvobození od cla, který tomuto výrobnímu odvětví umožňuje používat čínské součásti jízdních kol osvobozené od cel uložených proti obcházení, jsou-li splněny zvláštní podmínky.
(138)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil složitost odvětví jízdních kol a jeho úzké propojení s odvětvím součástí jízdních kol. Přezkum prokázal, že odvětví jízdních kol v Unii využívá při dovozu součástí jízdních kol do značné míry režim osvobození od cla, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění. Je proto důležité fungování opatření pravidelně přezkoumávat. Na základě těchto skutečností se zvažovalo, zda by opatření měla být omezena na tři roky.
(139)
Po zpřístupnění výsledků šetření řada výrobců v Unii a jejich sdružení namítala, že by opatření měla být prodloužena na 5 let. Tyto strany zejména uváděly, že výrobci jízdních kol jsou připraveni investovat do výroby součástí jízdních kol, aby omezili svoji závislost na dovozu čínských součástí, ale že 3 roky nestačí k návratnosti takových investic.
(140)
Argument, že některé strany investovaly nebo hodlají investovat do výroby jízdních kol nebo jejich součástí, není relevantní z hlediska posuzování potřeby a délky trvání antidumpingových opatření v kontextu přezkumu před pozbytím platnosti. Délka trvání antidumpingových opatření může vycházet pouze ze zjištění, že pokud by jejich platnost vypršela, vedlo by to pravděpodobně k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy.
(141)
Jak bylo vysvětleno již ve 137. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že od původního uložení opatření v roce 1993 a jejich rozšíření na součásti jízdních kol v roce 1997 se stav výroby jízdních kol v Unii významně změnil, když bylo uděleno více než 250 výjimek. Opatření týkající se jízdních kol jsou kromě toho úzce spojena s opatřeními rozšířenými na součásti jízdních kol a se systémem udělování výjimek. Vzhledem k těmto skutečnostem je závěr, že opatření vyžadují přezkoumávání, jak je konstatováno výše ve 138. bodě odůvodnění, stále platný. V tomto ohledu Rada poznamenává, že Komise má podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení možnost zahájit ex officio prozatímní přezkum vztahující se na dumping, újmu i aspekty systému výjimek.
(142)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem ke skutečnosti, že doba platnosti opatření bude v každém případě posuzována při jakémkoliv jejich případném přezkumu, je předčasné posuzovat v rámci současného šetření před pozbytím platnosti, zda existují zvláštní důvody nebo okolnosti, které by vyžadovaly jinou dobu platnosti, než je normální doba platnosti pěti let, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Má se tudíž za to, že by opatření měla být prodloužena na dobu pěti let. Tím není dotčena skutečnost, že doba trvání stávajících antidumpingových opatření může být revidována při případném úplném prozatímním přezkumu, v závislosti na jeho zjištěních.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(143)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě zohledněny.
(144)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by antidumpingová cla měla být zachována po dobu pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 48,5 % pro výrobky popsané v odstavci 1.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. října 2011.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 990/2011 DEL CONSEJO
de 3 de octubre de 2011
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de bicicletas originarias de la República Popular China tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2, 5 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 2474/93 (2), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo del 30,6 % sobre las importaciones de bicicletas originarias de la República Popular China («las medidas originales»). A raíz de una investigación antielusión de conformidad con el artículo 13 del Reglamento de base, dicho derecho fue ampliado por el Reglamento (CE) no 71/97 (3) del Consejo a las importaciones de determinadas piezas de bicicletas originarias de la República Popular China («China»). Además, se decidió crear un «sistema de exenciones» sobre la base del artículo 13, apartado 2, del Reglamento de base. Los detalles del sistema se establecen en el Reglamento (CE) no 88/97 de la Comisión (4). Con el fin de obtener una exención del derecho ampliado, los fabricantes de bicicletas de la Unión han de respetar las condiciones establecidas en el artículo 13, apartado 2, del Reglamento de base, es decir, han de respetar un coeficiente inferior al 60 % en la utilización de piezas de bicicletas originarias de China o la adición de más de un 25 % del valor de todas las piezas utilizadas. Hasta la fecha, se han concedido más de 250 exenciones.
(2)
Tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 1524/2000 (5), decidió que estas medidas debían mantenerse.
(3)
Tras una reconsideración provisional de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base («la investigación previa»), el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 1095/2005 (6), decidió aumentar el derecho antidumping en vigor al 48,5 %.
2. Investigación actual
(4)
El 13 de julio de 2010, la Comisión comunicó, mediante un anuncio («el anuncio de inicio») (7), publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea, el inicio de una reconsideración por expiración de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de bicicletas originarias de China.
(5)
La reconsideración se inició a raíz de una petición justificada presentada por la Asociación Europea de Fabricantes de Bicicletas (EBMA), en nombre de productores de la Unión que representan a una proporción importante, en este caso más del 25 %, de la producción de bicicletas de la Unión.
(6)
La petición se basaba en el argumento de que probablemente la expiración de las medidas acarrearía una continuación del dumping y la reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Partes afectadas por la investigación
(7)
La Comisión anunció oficialmente la apertura de la investigación al solicitante, a los productores de la Unión mencionados en la petición, a todos los otros productores de la Unión conocidos, a las autoridades de China, a los productores exportadores, a los importadores y a las asociaciones notoriamente afectadas.
(8)
Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(9)
Algunos productores de la Unión representados por el solicitante, otros productores de la Unión que cooperaron, productores exportadores, importadores y asociaciones de usuarios dieron a conocer sus puntos de vista.
(10)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que pudieron demostrar que existían razones concretas por las que debían ser oídas.
4. Muestreo
(11)
Habida cuenta del gran número de productores exportadores, importadores y productores de la Unión implicados en la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba la toma de una muestra, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(12)
Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, si así era, seleccionar una muestra, se pidió a los productores exportadores y a los representantes que actuaban en su nombre, a los productores de la Unión y a los importadores que se dieran a conocer a la Comisión y que proporcionaran información, según lo especificado en el anuncio de inicio. La Comisión también se puso en contacto con asociaciones conocidas de productores exportadores y con las autoridades pertinentes de China. Estas partes no presentaron objeciones al uso del muestreo.
(13)
En total, siete exportadores/productores, alrededor de cien productores de la Unión y cuatro importadores facilitaron la información solicitada dentro de los plazos establecidos.
(14)
Dado que solo siete productores chinos transmitieron la información del muestreo solicitada en el anuncio de inicio, se decidió no aplicar dicho muestreo. Se enviaron cuestionarios a estas siete empresas, a los que solo respondieron tres de ellas. De estas tres empresas, solo dos comunicaron que habían realizado exportaciones del producto afectado a la Unión durante el período comprendido entre el 1 de abril de 2009 y el 31 de marzo de 2010 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»).
(15)
En cuanto a los productores de la Unión, de conformidad con el artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base, la muestra se seleccionó previa consulta a la asociación pertinente y con su consentimiento, y se tomó como base el mayor volumen representativo de ventas y producción dentro de la Unión. Como resultado, se incluyeron en la muestra ocho productores de la Unión. La Comisión envió cuestionarios a las ocho empresas seleccionadas, las cuales presentaron respuestas completas.
(16)
Dado el limitado número de importadores que respondieron y que manifestaron su disposición a cooperar (cuatro), se decidió que el muestreo no era necesario por lo que se refiere a los importadores. La Comisión envió cuestionarios a los cuatro. Posteriormente, solo un importador envió su respuesta al cuestionario, pero esta respuesta era incompleta ya que dicho importador estaba procediendo al cierre de sus operaciones.
(17)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y el perjuicio, así como el interés de la Unión. Se verificó in situ la información enviada por las empresas siguientes:
a)
Productores de la Unión
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Países Bajos,
-
Decathlon SA, Villeneuve D’Ascq, Francia,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francia,
-
Denver srl, Dronero, Italia,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Alemania,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Alemania,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polonia, y Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Alemania,
-
UAB Baltik Vairas and UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Lituania, y Pantherwerke AG and Onyx Cycle GmbH, Löhne, Alemania.
b)
Productores exportadores de China
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., China,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Grupo) Co. Ltd., China.
(18)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el PIR. El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde enero de 2007 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(19)
El producto afectado es el que fue objeto del Reglamento (CE) no 1524/2000, a saber, las bicicletas y demás velocípedos (incluidos los triciclos de reparto, pero no los monociclos) sin motor, actualmente clasificables en los códigos NC ex 8712 00 10, 8712 00 30 y ex 8712 00 80.
(20)
Al igual que en la investigación anterior, las bicicletas se clasificaron en las siguientes categorías:
-
(a) ATB (bicicletas todoterreno incluidas las bicicletas de montaña de 24″ o 26″),
-
(b) bicicletas para trekking, ciudad, híbridas, polivalentes, de turismo de 26″ o 28″,
-
(c) bicicletas de competición (BMX) juveniles y para niños de 16″ o 20″,
-
(d) otras bicicletas y velocípedos (excluidos los monociclos).
(21)
Todos los tipos de bicicletas definidos anteriormente tienen las mismas características físicas y técnicas básicas. Por otra parte, se venden a través de canales de distribución similares, tales como minoristas especializados, cadenas deportivas y mayoristas en el mercado de la Unión. Al ser iguales las aplicaciones y usos básicos de las bicicletas, son en gran parte intercambiables y los modelos de las distintas categorías compiten por lo tanto entre sí. Sobre esta base, se concluyó que todas las categorías forman un solo producto.
(22)
La investigación también mostró que las bicicletas producidas y vendidas por la industria de la Unión en el mercado de la UE, las producidas y vendidas en el mercado del país análogo y las importadas en el mercado de la Unión procedentes de China tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos.
(23)
Tras la comunicación de la información, una de las partes alegó que había poca o ninguna competencia entre las bicicletas chinas y las bicicletas producidas en el mercado de la Unión. Sin embargo, no figuraba en el expediente información que pudiera haber apoyado esta alegación y tampoco se presentaron pruebas documentales en apoyo de la misma. En este contexto, también cabe señalar que, tal como se indica más adelante en el considerando 26, la cooperación de los productores exportadores chinos fue muy baja y la información que en relación con los productos fabricados y vendidos por los productores chinos al mercado de la Unión muy escasa. Por consiguiente, y a falta de información más fiable, se rechazó la alegación.
(24)
Las bicicletas producidas y vendidas por la industria de la Unión en su mercado, las producidas y vendidas en el mercado del país análogo y las importadas en el mercado de la Unión originarias de China se consideran, por lo tanto, similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Observaciones preliminares
(25)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que continuara o reapareciese el dumping en caso de expirar las medidas vigentes.
(26)
El nivel de cooperación en el presente procedimiento fue muy bajo desde su inicio. Como se indica en el considerando 14, solo tres productores chinos respondieron al cuestionario y mostraron su disposición a cooperar inicialmente. De estas tres empresas, solo dos comunicaron que habían realizado exportaciones del producto afectado a la Unión durante el PIR, y representaban en conjunto menos del 10 % de las exportaciones totales del producto en cuestión a la misma.
(27)
Se inspeccionaron in situ las dependencias de las dos empresas con ventas de exportación a la Unión. Sin embargo, en el caso de una de ellas, no fue posible verificar la información facilitada en la respuesta al cuestionario, ya que la empresa no pudo aportar documentos que justificaran los datos que había presentado. La otra empresa cooperó satisfactoriamente, pero sus exportaciones a la Unión durante el PIR representan menos del 5 % del total de las exportaciones del producto afectado procedentes de China a la UE.
(28)
Sobre la base de lo anterior, las autoridades chinas y las tres empresas fueron informadas de la posibilidad de la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base, dado el bajo nivel de cooperación por parte de los productores exportadores, y se les dio la oportunidad de presentar sus observaciones. La Comisión no ha recibido observaciones en respuesta a dicha comunicación. Por lo tanto, las conclusiones sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping están basadas en los datos disponibles de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, a saber, las estadísticas comerciales y la información presentada por las partes interesadas, incluida la denuncia.
2. Importaciones chinas objeto de dumping durante el PIR
2.1. País análogo
(29)
En el anuncio de inicio, se contempló la posibilidad de utilizar a México como país análogo a efectos de determinar el valor normal para China. Se invitó a las partes interesadas a presentar observaciones sobre la idoneidad de esta elección.
(30)
Una parte formuló observaciones sobre la idoneidad de la elección de México como país análogo, alegando que los precios nacionales de las bicicletas en México no son fiables y no son adecuados a efectos de la presente investigación. Se propuso a la India como alternativa. Esta alegación, sin embargo, no fue documentada y, en consecuencia, fue rechazada.
(31)
México se había utilizado como país análogo en la investigación anterior y no se demostró que hubieran cambiado las circunstancias para justificar una modificación. El perfil del mercado mexicano para el producto afectado, el número de operadores, competencia nacional y las características del proceso de producción confirmaron que México seguía siendo un país análogo apropiado.
(32)
Se enviaron cuestionarios a tres empresas mexicanas. De las tres empresas, solo una deseó cooperar y respondió al cuestionario.
2.2. Valor normal
(33)
Se utilizaron los precios de venta en el mercado nacional del país análogo para establecer un valor normal medio, aplicando el tipo de cambio medio entre el euro y el peso durante el PIR con el fin de obtener la media ponderada de los precios de fábrica en euros.
2.3. Precio de exportación
(34)
Dada la aplicación del artículo 18 y la ausencia de otra información fiable disponible, los precios de exportación se determinaron principalmente sobre la base de los datos de Eurostat y de la información facilitada por el único exportador chino que cooperó.
(35)
Durante la investigación anterior, se concluyó que los precios recogidos en Eurostat no eran concluyentes para los fines del análisis (8). Sin embargo, debido al bajo nivel de cooperación de los exportadores chinos, la Comisión consideró los precios de importación de Eurostat para China como una fuente razonable a efectos de la presente investigación. No obstante, la Comisión es consciente de las limitaciones de este análisis y que solo puede servir como indicador de las tendencias de los precios.
(36)
El precio de exportación derivado de Eurostat es un precio cif, que hubo de ajustarse por el coste medio del transporte marítimo por transacción, con el fin de calcular el precio de fábrica. Se utilizó la información que figuraba en la respuesta del único productor chino que cooperó para establecer el coste medio del transporte marítimo por unidad, calculado en 8,30 EUR. Los precios de exportación de fábrica a la Unión de la única empresa china que cooperó se establecieron sobre una base similar. Entonces se utilizó el precio unitario resultante para calcular un precio medio ponderado de fábrica para China.
2.4. Comparación
(37)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el valor normal medio ponderado de México se comparó con el precio medio ponderado de exportación de fábrica de China. Así, se estableció un margen de dumping medio ponderado.
2.5. Margen de dumping
(38)
Los cálculos mostraron un margen de dumping de ámbito nacional superior al 20 %. No obstante, este nivel debe considerarse prudente dado que los datos de Eurostat no tienen en cuenta las importantes diferencias de precios entre los diversos tipos del producto afectado. En este contexto, hay que señalar que, según la información presentada en la petición, los márgenes de dumping alcanzaron niveles superiores al 100 %.
3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Observación preliminar
(39)
La probable evolución de las importaciones de China se analizó tanto en términos de tendencias de precios esperados como de volumen.
3.2. Capacidad excedentaria de los productores exportadores chinos
(40)
Según la información presentada en la denuncia, la industria china de fabricantes de bicicletas es la mayor del mundo en cuanto a volumen. China tiene una capacidad de producción de 100 a 110 millones de bicicletas y una producción de aproximadamente 80 millones al año. La industria china de bicicletas está orientada a la exportación: de una producción anual de 80 millones de bicicletas, 25 millones son para el mercado interior y los 55 millones restantes, correspondientes al 69 % de la producción total, están destinados a la exportación.
(41)
El excedente de capacidad anual estimado en China se sitúa entre 20 y 30 millones de bicicletas, que es más del doble de la actual producción en la Unión, como se señala en el considerando 66. Además, la información obtenida en el curso de la investigación muestra que la capacidad de producción de bicicletas en China puede incrementarse fácilmente, entre otras cosas mediante el empleo de mano de obra adicional, en caso de aumento de la demanda.
(42)
Por consiguiente, teniendo en cuenta lo anterior, no se puede excluir que el excedente de capacidad de China pudiera utilizarse para aumentar las exportaciones a la Unión en caso de que no existieran las medidas antidumping.
(43)
Tras la comunicación, una parte alegó que la capacidad de producción china mencionada en el Reglamento no tenía fundamento y se basaba en meras especulaciones. A este respecto, cabe recordar que la cooperación de los productores exportadores chinos fue muy baja y que las conclusiones tuvieron que basarse en gran medida en los datos disponibles. En el presente caso, tal como se mencionó en el considerando 40, a falta de otra información más fiable, la Comisión utilizó los indicios razonables presentados en la solicitud. La investigación no encontró ninguna información que hiciera pensar que los indicios razonables encontrados fueran inexactos. La parte en cuestión tampoco presentó ninguna información o prueba que demostrara unos niveles de capacidad disponible en China sustancialmente diferentes. Por tanto, la alegación fue rechazada.
3.3. Atractivo del mercado de la Unión y precios de exportación a terceros países
(44)
Los datos de Eurostat y los que figuran en la petición demuestran que la Unión constituye un mercado atractivo para los productores exportadores chinos.
(45)
La información sobre precios facilitada por la única empresa exportadora china que cooperó muestra que la media ponderada de los precios de exportación de fábrica del producto por lo que respecta a terceros países es inferior a los precios medios de venta de fábrica de la Unión durante el PIR. Teniendo en cuenta la capacidad de producción en China y la demanda en el mercado de la Unión, sería bastante probable que los fabricantes chinos aumentaran inmediatamente sus exportaciones de bicicletas a la Unión, en caso de derogación de las medidas. Además, el exceso de capacidad existente ofrece a los fabricantes chinos la posibilidad de estar presentes en el mercado europeo a precios muy bajos.
3.4. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(46)
A la vista de que, aún teniendo en cuenta las medidas actualmente en vigor, una comparación prudente utilizando las cifras de Eurostat y la información presentada por el único exportador chino que cooperó mostró un margen de dumping de más del 20 % de las exportaciones chinas durante el PIR, es muy probable que el dumping continúe si se suprimen las medidas.
(47)
El análisis anterior ha demostrado que las importaciones chinas han seguido entrando en el mercado de la Unión a precios de dumping. Teniendo en cuenta especialmente el excedente de capacidad en China, que podría seguir aumentando fácilmente si fuera necesario, así como el análisis de los niveles de precios de la Unión y de otros terceros países, se concluye que existe la probabilidad de que continúe el dumping, en caso de que se supriman las medidas.
D. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Producción de la Unión e industria de la Unión
(48)
En el curso de la presente investigación se encontró que habían fabricado bicicletas unos 100 productores de la Unión que se dieron a conocer en la investigación, más otros productores, la mayoría de los cuales están representados por sus asociaciones nacionales. Estas empresas constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base. Además, la investigación mostró que la industria de la Comunidad se está beneficiando del sistema de exenciones descrito en el considerando 1.
(49)
Para establecer la producción total de la Unión se utilizó toda la información disponible, incluida la facilitada en la petición, los datos recabados de los productores de la Unión y las asociaciones nacionales antes y después del inicio de la investigación de la investigación, así como las estadísticas de producción general.
2. Consumo en el mercado de la Unión
(50)
Las ventas de los productores de la Unión se evaluaron partiendo de datos recogidos de los productores en la respuesta a los cuestionarios de muestreo y de los datos comunicados en la denuncia presentada por el solicitante. Los datos que figuran en la denuncia se recogieron de varias asociaciones de fabricantes de bicicletas de la Unión.
(51)
El consumo comunitario aparente se estableció tomando como base las ventas de todos los productores de la Unión en el mercado de la UE, como se indica en el considerando 68, más las importaciones de todos los países comunicadas por Eurostat.
(52)
Entre 2007 y el PIR, el consumo de la Unión disminuyó un 11 %, de 22 912 066 unidades en el año 2007 a 20 336 813 unidades durante el PIR. El consumo disminuyó especialmente entre 2008 y 2009. Los datos pormenorizados, expresados en unidades, son los siguientes:
Cuadro 1 - Consumo
2007
2008
2009
PIR
Volumen (unidades)
+ Total de las importaciones
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Producción de la Unión vendida en el mercado de la Unión
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Consumo
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Índice (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Volumen y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de China
(53)
El volumen de las importaciones del producto afectado se estableció a partir de la información estadística facilitada por Eurostat. El volumen de las importaciones objeto de dumping del producto afectado originarias de China disminuyó un 38 % durante el período considerado, estableciéndose en 615 920 unidades durante el PIR (véase el cuadro 2). Las importaciones del producto afectado procedentes de China al comienzo del período considerado fueron un 26 % superiores a las efectuadas durante el PIR de la investigación previa (1 de abril de 2003 a 31 de marzo de 2004: 733 901 unidades) (9). El mayor descenso de las importaciones del producto afectado se produjo entre 2008 y 2009, lo cual está en consonancia con lo que ocurrió en el consumo total de la Unión (véanse los cuadros 1 y 2).
(54)
Dado que las importaciones procedentes de China disminuyeron más que el consumo durante el período considerado, la cuota de mercado de China se redujo ligeramente del 4,4 % en 2007 al 3,1 % en el PIR.
(55)
Los cuadros siguientes muestran la evolución de las importaciones y de la cuota de mercado de las bicicletas originarias de China durante el período considerado:
Cuadro 2 - Importaciones procedentes de China
2007
2008
2009
PIR
Volumen de las importaciones procedentes del país afectado (unidades)
986 514
941 522
598 565
615 920
Índice (2007 = 100)
100
95
61
62
Cuota de mercado de las importaciones del país afectado
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Precios de las importaciones en cuestión
4.1. Evolución de los precios
(56)
Como se explica en el considerando 35, la Comisión consideró que los precios de las importaciones procedentes de China facilitados por Eurostat eran una fuente razonable a efectos de la presente investigación.
(57)
Según los datos de Eurostat, la media ponderada de los precios de las importaciones procedentes de China, en lo sucesivo indicada por el índice, aumentó un 125 % entre el año 2007 y el PIR. Los precios de importación aumentaron perceptiblemente en 2009, y a partir de entonces se mantuvieron prácticamente constantes. En el siguiente cuadro figuran datos detallados:
Cuadro 3 - Precios de las importaciones en cuestión
2007
2008
2009
PIR
China
Índice (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Subcotización de los precios
(58)
Para la determinación de la subcotización de los precios de las bicicletas originarias de China, la Comisión basó su análisis en la información facilitada, en el curso de la investigación, por los productores de la Unión incluidos en la muestra y en los precios medios de Eurostat. Los precios de venta de la industria de la Unión considerados fueron los cobrados a clientes independientes, ajustados en caso necesario a precio de fábrica. La comparación puso de manifiesto que, después de la deducción del derecho antidumping, las importaciones procedentes de China estaban subcotizadas respecto a los precios de la industria de la Unión en un 53 %.
5. Importaciones procedentes de otros países
(59)
Tomando como base los datos de Eurostat, las importaciones procedentes de otros terceros países disminuyeron de 9 087 000 unidades en 2007 a 8 587 000 unidades en el PIR; un descenso global del 6 %. Siguieron la tendencia a la disminución del consumo de la Unión (- 11 %), pero a un ritmo más lento. La cuota de mercado de los terceros países aumentó del 40 % al 42 % durante el período considerado. Sin embargo, como se expone en los considerandos 35 y 56, los precios de Eurostat no tienen en cuenta las diferentes combinaciones de productos de cada país y, por lo tanto, solo se utilizan índices para indicar las tendencias de los precios. Como la combinación de productos de las importaciones procedentes de otros terceros países se desconoce, no tiene sentido comparar los precios de las importaciones que aparecen a continuación con los de la industria de la Unión. No obstante, se buscó y obtuvo información adicional respecto de las importaciones procedentes de esos países para la mayoría de las otras importaciones de bicicletas. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 4 - Importaciones procedentes de otros países
2007
2008
2009
PIR
Todos los tipos
Miles de unidades
Cuota de mercado
Precio EUR/unidad
Miles de unidades
Cuota de mercado
Precio EUR/unidad
Miles de unidades
Cuota de mercado
Precio EUR/unidad
Miles de unidades
Cuota de mercado
Precio EUR/unidad
Taiwán
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indizado
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Tailandia
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indizado
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipinas
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indizado
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malasia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indizado
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indizado
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Túnez
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indizado
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Otros
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indizado
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
TOTAL
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indizado
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Taiwán
(60)
Las importaciones procedentes de Taiwán disminuyeron durante el período considerado, pasando de 3 158 600 unidades en 2007 a 2 958 000 unidades en el PIR y su cuota de mercado aumentó ligeramente, del 14 % al 15 % durante el mismo período. Las importaciones de bicicletas procedentes de Taiwán están destinadas a los mercados de productos de gama alta. Durante la investigación se ha demostrado, aplicando la comparación de modelos, que las importaciones procedentes de Taiwán se venden a un precio de mercado superior al de los modelos similares producidos por la industria de la Unión, como en el anterior período de investigación (10). Además, durante el período considerado el precio de las importaciones siguió una tendencia al alza, registrando un aumento del 25 % en el PIR en comparación con 2007.
2) Tailandia
(61)
Las importaciones originarias de Tailandia disminuyeron durante el período considerado, pasando de 1 534 000 unidades en 2007 a 1 397 000 unidades durante el PIR. La disminución de las importaciones siguió la tendencia del consumo, ya que su cuota de mercado se mantuvo constante al 7 %. Pero las importaciones de bicicletas procedentes de Tailandia son bicicletas de gama media y la investigación puso de manifiesto que, aplicando la comparación de modelos, las importaciones procedentes de Tailandia se venden a un precio de mercado superior al de los modelos similares producidos por la industria de la Unión. Además, durante el período considerado el precio de las importaciones siguió una tendencia al alza, registrando un aumento del 27 % en el PIR en comparación con 2007.
3) Sri Lanka
(62)
Las importaciones procedentes de Sri Lanka casi se duplicaron durante el período considerado, pasando de 574 000 unidades en 2007 a 1 101 000 unidades durante el PIR y su cuota de mercado alcanzó el 5 % al final del período considerado. Sin embargo, una de las partes alegó que los exportadores chinos están eludiendo los derechos antidumping mediante el tránsito por Sri Lanka. En este momento, la Comisión no dispone de información suficiente para sacar ninguna conclusión en lo que respecta a la situación de esas importaciones. En estas circunstancias, no puede excluirse que las importaciones declaradas como originarias de Sri Lanka estén contribuyendo al perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(63)
Tras la comunicación de información, una parte interesada alegó que las conclusiones sobre una posible elusión a través de Sri Lanka eran solo una conjetura, por lo que cualquier alegación referente a las prácticas de elusión a través de Sri Lanka no deben tomarse en consideración en las conclusiones finales. En respuesta a esta alegación, cabe destacar que, como se expresa claramente en el considerando 62, la Comisión no sacó ninguna conclusión sobre esta cuestión.
6. Situación económica de la industria de la Unión
6.1. Observaciones preliminares
(64)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
(65)
Como ya se ha explicado, habida cuenta del elevado número de productores denunciantes de la Unión, debían aplicarse las disposiciones en materia de muestreo. A efectos del análisis del perjuicio, los indicadores del mismo se establecieron de la siguiente forma:
-
Los elementos macroeconómicos (capacidad de producción, volumen de ventas, cuota de mercado, empleo, productividad, crecimiento, magnitud de los márgenes de dumping y recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores) se evaluaron para toda la producción de la Unión, con arreglo a la información obtenida de las asociaciones nacionales de productores de la Unión y de empresas concretas. Estos factores se cotejaron, siempre que fue posible, con la información general proporcionada por las estadísticas oficiales pertinentes.
-
Los elementos microeconómicos (existencias, precios de venta, flujo de efectivo, rentabilidad, rendimiento de la inversión, capacidad de obtención de capital, inversiones y salarios, etc.) se analizaron para las empresas concretas, es decir, al nivel de los productores de la Unión incluidos en el muestreo.
6.2. Indicadores macroeconómicos
a) Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(66)
La producción de la industria de la Unión disminuyó ligeramente cada año durante el período considerado. Al final del PIR, la producción disminuyó un 11 % con respecto a 2007, siguiendo la tendencia del consumo. Los datos detallados figuran en el cuadro 5:
Cuadro 5 - Producción total de la Unión
2007
2008
2009
PIR
Volumen (unidades)
Producción
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Índice (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
La capacidad de producción aumentó ligeramente (un 2 %) entre 2007 y el PIR. Dado que la producción disminuyó, la utilización de la capacidad resultante sufrió una disminución general de un 13 % entre 2007 y el PIR, hasta llegar a una utilización de la capacidad del 81 % durante el PIR. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 6 - Capacidad de producción y utilización de la capacidad
2007
2008
2009
PIR
Volumen (unidades)
Capacidad de producción
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Índice (2007 = 100)
100
107
106
102
Utilización de la capacidad
93 %
86 %
82 %
81 %
Índice (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Volumen de ventas
(68)
El volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la UE a clientes independientes disminuyó un 13 % entre 2007 y el PIR. Esta evolución está en consonancia con la tendencia general a la baja del consumo en el mercado de la Unión. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 7 - Ventas a clientes independientes
2007
2008
2009
PIR
Volumen (unidades)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Índice (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Cuota de mercado
(69)
La cuota de mercado de la industria de la Unión fluctuó ligeramente entre 2007 y el PIR. En total, se produjo una disminución de 1,3 puntos porcentuales durante el período considerado. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 8 - Cuota de mercado de la Unión
2007
2008
2009
PIR
Cuota de mercado de la Unión
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Índice (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Empleo y productividad
(70)
El empleo descendió un 9 % durante el período considerado, pasando de 14 925 empleados en 2007 a 13 646 durante el PIR.
(71)
La productividad aumentó ligeramente en 2008 con respecto a 2007, pero después disminuyó. En conjunto, la productividad se redujo ligeramente en un 3 % durante el período considerado. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 9 - Total de empleo y productividad de la Unión
2007
2008
2009
PIR
Número de empleados
14 925
14 197
14 147
13 646
Índice (2007 = 100)
100
95
95
91
Productividad (unidades/año)
926
954
903
899
Índice (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Crecimiento
(72)
En total, cabe señalar que la cuota de mercado de todos los productores de la Unión se redujo ligeramente en 1,3 puntos porcentuales, mientras que el nivel de consumo descendió un 11 %, lo cual indica claramente que no han sido capaces de crecer.
f) Magnitud del margen de dumping
(73)
El dumping de China prosiguió durante el PIR. Como se explica en el considerando 34, el cálculo del dumping se basa en los precios medios de Eurostat dada la baja cooperación de los exportadores chinos. Como se indica en el considerando 35, los precios medios de Eurostat contienen una información limitada sobre la combinación de productos, lo que tiene una importancia significativa para el cálculo del margen de dumping. No obstante, habida cuenta de la capacidad excedentaria de China, el efecto en la industria de la Unión de los márgenes reales de dumping no puede considerarse insignificante.
g) Recuperación tras anteriores prácticas de dumping
(74)
Se analizó si la industria de la Unión se había recuperado de los efectos del dumping anterior. Se concluyó que la esperada recuperación de la industria de la Unión de los efectos de prácticas de dumping anteriores no se ha producido en la medida prevista, como muestran, en particular, la persistente baja rentabilidad y una disminución de la utilización de la capacidad.
6.3. Indicadores microeconómicos
h) Existencias
(75)
Un productor no pudo facilitar información coherente sobre las existencias para el período considerado debido a su actual estructura interna. En consecuencia, los datos de esta empresa tienen que excluirse al realizar el análisis de existencias para el período considerado.
(76)
A lo largo del período analizado, las existencias de bicicletas pasaron de 880 935 unidades en 2007 a 1 091 516 unidades en el PIR, lo cual supone un aumento del 24 %. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 10 - Existencias
2007
2008
2009
PIR
Volumen (unidades)
Existencias de cierre
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Índice (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Precios de venta y costes
(77)
El precio medio de venta franco fábrica aplicado por la industria de la Unión a clientes independientes de la UE mostró una ligera tendencia al alza durante el período considerado. Globalmente, la industria de la Unión aumentó sus precios un 9 % entre 2007 y el PIR, en consonancia con el aumento de los costes de producción, como se explica en el considerando 79.
Cuadro 11 - Precio unitario en el mercado de la Unión
2007
2008
2009
PIR
Precio unitario de las ventas en la Unión (EUR por unidad)
163
170
176
178
Índice (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
El coste de producción se calculó sobre la base de la media ponderada de todos los tipos del producto similar fabricados por los productores incluidos en la muestra.
(79)
El coste de producción durante el período aumentó un 9 %. Este aumento se debe esencialmente a un cambio en la gama de productos. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 12 - Coste de producción unitario
2007
2008
2009
PIR
Coste de producción unitario (EUR por unidad)
165
169
180
180
Índice (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Tras la comunicación de la información, una de las partes alegó que el aumento del coste de la producción tuvo lugar en un contexto de reducciones significativas en algunos de los costes de las materias primas, a saber, el acero y el aluminio, lo cual hace pensar que el perjuicio sufrido fue autoinfligido. Sin embargo, esta alegación no se justificó con pruebas suficientes. La parte solo facilitó datos que mostraban, en términos muy generales, la evolución del precio del aluminio y el acero durante el período considerado, pero no indicaban hasta qué punto esa evolución debería haber influido en el coste general de la producción de bicicletas. Además, este argumento se presentó tras la comunicación de la información, es decir, en una fase avanzada del procedimiento y, por lo tanto, ya no era comprobable. Por consiguiente, se rechazó la alegación.
j) Rentabilidad
(81)
La rentabilidad general de los productores incluidos en la muestra del producto afectado durante el primer año del período considerado fue negativa (- 1,7 %). En 2008, los productores de la Unión empezaron a obtener beneficios. Sin embargo, en 2009 y en el PIR, la industria entró de nuevo en pérdidas.
(82)
La tendencia anterior indica que la industria está en una situación frágil, en comparación con la anterior investigación, cuando la rentabilidad de la industria de la Unión fue del 3,6 % durante el PIR.
Cuadro 13 - Rentabilidad
2007
2008
2009
PIR
Rentabilidad de las ventas de la Unión
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Índice (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Tras la comunicación de la información se alegó, sin aportar sin embargo las pruebas documentales justificativas, que la industria de la Unión no había podido mejorar su eficiencia y rendimiento. Por el contrario, la investigación ha mostrado que la industria de la Unión ha hecho evidente esfuerzos para adaptarse a la presión de los precios de las importaciones objeto de dumping mediante el traslado de las instalaciones de producción en el seno de la Unión para, así, aumentar la rentabilidad, como se indica en el considerando 85. Por lo tanto, se han rechazado estas alegaciones.
k) Rendimiento de las inversiones
(84)
La inversión en el negocio del producto afectado disminuyó de forma significativa a lo largo del período considerado, pasando de 21 491 000 EUR en 2007 a 11 738 000 EUR durante el PIR. Esto puede explicarse en gran medida por la crisis económica que se inició en 2008 y alcanzó su punto culminante durante el PIR, siendo cada vez más difícil obtener financiación adicional y las previsiones de ventas pesimistas.
(85)
Hay que tener en cuenta que una parte considerable de las inversiones se ha realizado con el fin de aumentar la eficacia del proceso de fabricación y mantenerse al día con las últimas tecnologías. En este proceso, parte de la capacidad de producción ha pasado de países de Europa Occidental a países de Europa Oriental, ampliando la base de producción a casi todos los Estados miembros y mostrando la vitalidad de la industria de la Unión y los esfuerzos para seguir siendo competitiva.
Cuadro 14 - Inversión y rendimiento de las inversiones
2007
2008
2009
PIR
Inversiones (miles EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Índice (2007 = 100)
100
101
50
55
Rendimiento de las inversiones
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Un productor no pudo facilitar información coherente sobre la producción neta de los activos fijos durante el período considerado para el cálculo de la rentabilidad de las inversiones debido a su estructura interna. En consecuencia, los datos de esta empresa tienen que excluirse al realizar el análisis de la rentabilidad de las inversiones para el período considerado.
(87)
El rendimiento de las inversiones siguió la tendencia de la rentabilidad. En 2007, los productores de la Unión incluidos en la muestra registraron un rendimiento negativo de las inversiones del 16 %, que aumentó ligeramente a un 10 % negativo durante el PIR.
l) Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(88)
Un productor no pudo facilitar información coherente sobre el flujo de caja durante el período considerado debido a su estructura, lo cual imposibilitaba la estimación del flujo de caja correspondiente a una sola pieza de bicicleta dentro de su actividad total. En consecuencia, los datos de esta empresa tuvieron que excluirse al realizar el análisis del flujo de caja para el período considerado.
(89)
El flujo de caja, que es un indicador de la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, siguió siendo positivo durante el período investigado. Sin embargo, entre 2007 y el PIR disminuyó cerca de un 33 %. A continuación se muestran datos pormenorizados:
Cuadro 15 - Flujo de caja
2007
2008
2009
PIR
Flujo de caja (miles EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Índice (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Los productores incluidos en la muestra reúnen capital, bien internamente cuando pertenecen a un grupo de empresas, bien mediante préstamos bancarios. En otros casos, se utiliza como fuente de financiación el flujo de caja generado por la empresa. Ninguno de los productores incluidos en la muestra ha tenido dificultades importantes para reunir capital.
m) Salarios
(91)
Durante el período considerado, los costes salariales por trabajador aumentaron un 11 %. Esto refleja un desplazamiento de la producción hacia productos un poco más sofisticados.
Cuadro 16 - Salarios
2007
2008
2009
PIR
Costes salariales por trabajador (en EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Índice (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Tras la comunicación de la información, se alegó que el coste salarial por empleado estaba aumentando, mientras que, al mismo tiempo, la demanda disminuía, lo cual indicaría que el perjuicio fue autoinfligido. Como se muestra en el cuadro anterior, el coste salarial por trabajador aumentó un 11 % durante el período considerado. Sin embargo, como se explica en el considerando 70, el número de empleados disminuyó un 9 %. Por consiguiente, el coste salarial total aumentó solo un 2 %. Por lo tanto, se concluyó que el efecto general sobre la rentabilidad de la industria de la Unión fue muy pequeño.
7. Conclusión sobre el perjuicio
(93)
Las medidas antidumping vigentes han repercutido claramente en la situación de la industria de la Unión. En efecto, esta última ha conseguido, en cierta medida, beneficiarse de la existencia de las medidas manteniendo una cuota de mercado estable. Sin embargo, la producción de la Unión disminuyó y el margen de beneficios siguió siendo insuficiente. Cualquier posibilidad de aumento del crecimiento y los beneficios se han visto minados por la presión del precio y el volumen de las importaciones objeto de dumping.
(94)
Como se ha indicado en el considerando 53, entre 2007 y el PIR se redujo el volumen de las importaciones procedentes de China. Sin embargo, la disminución más importante del volumen de las importaciones se produjo entre 2008 y 2009, cuando los precios de importación de China aumentaron considerablemente. Sin embargo, como mostró la investigación, y como se explica en el considerando 58, este aumento de precio seguía sin ser suficiente para que la industria mejorara su situación. Los precios de las importaciones procedentes de China estaban subcotizados respecto a los precios de la industria de la Unión en un 53 %.
(95)
La industria está claramente en una situación de fragilidad, ya que está sufriendo pérdidas. Casi todos los indicadores de perjuicio relacionados con los resultados financieros de los productores de la Unión, como la rentabilidad, el rendimiento de las inversiones y el flujo de caja, se deterioraron durante el período considerado. Por lo tanto, no puede concluirse que la situación de la industria de la Unión sea segura. Además, esta situación podría haberse exacerbado más por la presión de las importaciones que pudieran estar eludiendo los derechos.
(96)
Sobre esta base, se llega a la conclusión de que la industria de la Unión en su conjunto se encuentra en una situación económica vulnerable y ha seguido sufriendo un perjuicio importante en el sentido del artículo 3 del Reglamento de base.
8. Efecto de las importaciones objeto de dumping y otros factores
8.1. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(97)
La disminución del consumo de la Unión se ha visto acompañada de un descenso de la cuota de mercado de las importaciones chinas del 4,4 % al 3,1 % (véase el considerando 53). Como se ha indicado en el considerando 58, sobre la base de un cálculo en el que se excluye el derecho antidumping, durante el PIR el precio de las importaciones chinas fue un 53 % inferior al precio aplicado por la industria de la Unión. Cabe recordar que el tipo del derecho es del 48,5 %. Por consiguiente, el nivel de subcotización demuestra, por una parte, la eficacia de los derechos en vigor y, por otra, la necesidad de mantener las medidas. Esta conclusión se ve corroborada por el hecho de que la subcotización constatada estaba al mismo nivel que durante la última investigación de reconsideración. Por lo tanto, el efecto perjudicial de los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China sobre la industria de la Unión seguía siendo significativo y, como se ha explicado en el considerando 58, es probable que continúe.
8.2. Efecto de la crisis económica
(98)
Debido a las negativas condiciones económicas imperantes durante el PIR, el consumo de bicicletas disminuyó. La producción y el empleo también disminuyeron siguiendo la tendencia del consumo. Como la industria de las bicicletas no tiene unos costes fijos elevados, la disminución de la producción no repercutió en la rentabilidad de la industria de bicicletas de la Unión.
(99)
Tras la comunicación de la información, se alegó que la industria de la Unión creó capacidad de producción adicional cuando el consumo de la Unión estaba disminuyendo, lo cual tuvo un efecto negativo en la situación de la industria de la Unión. Esta afirmación se contradice con la evolución del consumo y la capacidad, tal como se describe en los considerandos 52 y 67. El consumo fundamentalmente disminuyó entre 2008 y 2009, mientras que la capacidad de producción ya había aumentado un año antes, a saber, en 2007 y 2008. Por lo tanto, se rechazó esta alegación.
8.3. Importaciones procedentes de otros países
(100)
Como se explica en el considerando 59, el volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países disminuyó un 6 %, en línea con la tendencia del consumo. La cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros países creció del 40 % en 2007 al 42 % durante el PIR. El precio medio de las importaciones experimentó una tendencia al alza de un 6 % entre 2007 y el PIR. Los principales países de los que se importó el producto afectado fueron Taiwán, Tailandia y Sri Lanka.
(101)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de Taiwán aumentó ligeramente durante el período considerado (del 14 % al 15 %). Sin embargo, la información disponible indica que, como se explica en el considerando 60, las importaciones procedentes de Taiwán están compitiendo en condiciones justas con las bicicletas producidas en la Unión.
(102)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de Tailandia, permaneció constante durante el período considerado. Como se explica en el considerando 61, la información disponible indica que, durante el PIR, dichas importaciones se vendieron a un precio competitivo con el de bicicletas similares producidas en la Unión.
(103)
Las importaciones originarias de Sri Lanka aumentaron un 92 % durante el período considerado. Su cuota de mercado durante el PIR fue de un 5 %. Sin embargo, como se explica en el considerando 62, se ha alegado que las importaciones procedentes de Sri Lanka incluyen bicicletas de origen chino.
(104)
En conclusión, las importaciones de Taiwán y Tailandia, que figuran entre los mayores exportadores de bicicletas a la Unión, no podían tener un efecto negativo en la situación de la industria de la Unión sobre todo por sus niveles de precios (similares o incluso superiores a los de la industria de la Unión). En cambio, no puede excluirse que las importaciones declaradas como originarias de Sri Lanka estén contribuyendo al perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
8.4. Elusión
(105)
Se ha alegado, presentando pruebas, que los exportadores chinos eluden continuamente las medidas mediante importaciones a través de varios países y que estas importaciones causan perjuicio a la industria de la Unión. Teniendo en cuenta las pruebas de elusión constatadas por la Oficina Europea de Lucha contra el fraude («OLAF») en el pasado, más concretamente para las importaciones a través de Filipinas, no puede excluirse que siga produciéndose en el mercado este comportamiento ilegal y que ocasione un perjuicio a la industria de la Unión.
E. PROBABILIDAD DE LA CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
1. Observaciones preliminares
(106)
Tal como se ha descrito los considerandos 66 a 91, la imposición de medidas antidumping permitió a la industria de la Unión recuperarse del perjuicio sufrido, pero solo parcialmente. Durante el período considerado, la industria de la Unión se mantuvo en una situación frágil y vulnerable, estando expuesta al efecto perjudicial de las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
(107)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se evaluaron las importaciones procedentes del país afectado para determinar la probabilidad de continuación del perjuicio.
2. Volúmenes de las exportaciones chinas
(108)
Como se menciona en el considerando 40, la industria de las bicicletas chinas está orientada a la exportación. Las bicicletas chinas están presentes en los principales mercados de todo el mundo, especialmente en EE.UU. y Japón, donde tienen una posición dominante. Como se ha mencionado en una investigación anterior (11), a finales de la década de los noventa, tras una ausencia de dos años del mercado estadounidense a raíz de la imposición de derechos antidumping, los productores exportadores chinos consiguieron aumentar significativamente su presencia en el mercado en un período de tiempo muy corto. En 2009, las exportaciones de bicicletas chinas a los Estados Unidos se situaban en torno a las 14 055 000 unidades, de un consumo total de 14 888 000 unidades.
(109)
Esta situación muestra que los productores chinos son capaces de exportar y penetrar rápidamente en nuevos mercados y de mantener una posición dominante durante un largo período de tiempo.
(110)
Tras la comunicación de la información, una de las partes alegó que si las medidas dejasen de tener efecto no se produciría un aumento importante de las importaciones de bicicletas chinas, ya que los exportadores chinos tenían dificultades para cumplir con las normas de seguridad europeas para las bicicletas (EN 14764, EN 14765, EN 14766 y EN 14781). Sin embargo, esta alegación no se justificó con pruebas documentales. Por el contrario, la investigación ha mostrado que una proporción significativa de las bicicletas y piezas de bicicletas ya se importan de China y se ajustan ajustándose a las normas de seguridad necesarias. No existe, por lo tanto, ninguna razón que induzca a pensar que los productores chinos no son capaces de cumplir con las normas de seguridad vigentes para las bicicletas. En consecuencia, se rechazó esta alegación.
3. Capacidad excedentaria del mercado chino
(111)
Como se ha indicado en el considerando 41, la información recogida durante la investigación demostró que en China existe una importante capacidad excedentaria. Se constataron claros indicios que permiten concluir que, en ausencia de medidas antidumping, gran parte de esta capacidad excedentaria podría utilizarse para incrementar las exportaciones a la Unión. Esta conclusión se ve confirmada, en particular, por la ausencia de indicios que muestren que la producción adicional china pueda ser absorbida en su mercado interno o por mercados de terceros países.
(112)
Además, tras la comunicación de la información, se alegó que el aumento de los costes laborales en China restringiría drásticamente el aumento de su capacidad de producción. A este respecto cabe señalar que, como se indica en el considerando 26, la cooperación de los productores exportadores chinos fue muy baja y no se han facilitado cifras relativas al coste de la mano de obra y a la capacidad de China. La parte interesada tampoco aportó ninguna prueba en apoyo de su alegación. Por consiguiente, dicha alegación hubo de ser rechazada.
4. Alegaciones de elusión
(113)
Como se explica en el considerando 105, se ha alegado presentando pruebas que los exportadores chinos eluden continuamente las medidas mediante importaciones a través de varios países. Esta situación es confirmada, además, por la OLAF en el caso de Filipinas. Este tipo de comportamiento muestra el gran interés de los exportadores chinos por el atractivo mercado de la Unión.
5. Conclusión
(114)
La industria de la Unión ha sufrido las consecuencias de las importaciones chinas objeto de dumping durante varios años y se encuentra actualmente en una situación económica frágil.
(115)
Como se ha demostrado, la industria de la Unión ha conseguido recuperarse de las prácticas chinas de dumping gracias a las medidas antidumping en vigor. Durante el PIR, sin embargo, se encontraba en una situación económica difícil. En este contexto, si la industria de la Unión se expusiera a mayores volúmenes de importaciones del país afectado a precios reducidos objeto de dumping, probablemente se deteriorarían aún más sus ventas, su cuota de mercado, sus precios de venta y su situación financiera.
(116)
Además, como se ha indicado en el considerando 58, el hecho de que el precio de venta aplicado por los productores chinos esté subcotizado en un 53 % de media respecto al de la industria de la Unión parece indicar que, en ausencia de medidas, los productores exportadores chinos exportarían el producto afectado al mercado de la Unión a precios considerablemente inferiores a los aplicados por la industria de la Unión.
(117)
Teniendo en cuenta las conclusiones extraídas durante la investigación, a saber, la capacidad excedentaria de China, la característica de orientación hacia la exportación de la industria china y el anterior comportamiento de los exportadores chinos en los mercados extranjeros, cualquier derogación de las medidas podría tener como consecuencia la continuación del perjuicio.
(118)
Por último, tal como se contempla en los considerandos 105 y 113, la elusión es un sólido argumento a favor de la conclusión de la probabilidad de la continuación del perjuicio. Constituye una clara prueba de que el mercado de la Unión sigue siendo un mercado atractivo para los productores chinos, que probablemente enviarían mayores volúmenes de exportaciones a la Unión en ausencia de las medidas antidumping.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(119)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se ha examinado si, a pesar de la conclusión sobre el dumping perjudicial, podría concluirse claramente que no redundaría en interés de la Unión mantener las medidas antidumping contra las importaciones procedentes de China.
(120)
Debe recordarse que, en las investigaciones anteriores, se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de estas para las partes afectadas.
(121)
La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, de los importadores y de los usuarios.
2. Interés de la industria de la Unión
(122)
La industria de la bicicleta de la Unión ha demostrado ser viable y competitiva si las condiciones de mercado son equitativas. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que la industria todavía se encuentra en una situación precaria con un resultado financiero próximo al punto de equilibrio. Por lo tanto, es necesario restablecer unas condiciones competitivas efectivas en el mercado de la Unión.
(123)
Además, teniendo en cuenta que la industria de la Unión está desarrollando en gran medida nuevos modelos de bicicletas, también se beneficiaría plenamente de esta evolución, en términos de volúmenes de ventas y precios, si con las medidas se mantiene controlada la presión de las importaciones objeto de dumping.
(124)
Se considera que la continuación de las medidas redundaría en beneficio de la industria de la Unión, que podría entonces mantener y posiblemente incrementar los volúmenes de ventas y, probablemente, los precios de venta, generando de este modo el nivel de rendimiento necesario que le permitiera seguir invirtiendo en nuevas tecnologías.
(125)
Por el contrario, si las medidas sobre las importaciones procedentes de China dejaran de tener efecto, es probable que se produjeran más distorsiones comerciales, lo cual conllevaría inevitablemente un estancamiento en el proceso de recuperación de la industria de la Unión. Considerando la capacidad de producción excedentaria de China y el anterior comportamiento de los exportadores chinos en mercados extranjeros, es evidente que, si las medidas dejaran de tener efecto, sería muy difícil, si no imposible, que la industria de la Unión recuperara e incluso mantuviera su posición. De lo contrario, es probable que la situación perjudicial para la industria de la Unión siga deteriorándose, lo cual puede dar lugar a una nueva reducción de la capacidad de producción en la Unión y al cierre de varias empresas fabricantes. Así pues, está claro que las medidas antidumping redundan en interés de la industria de la Unión.
(126)
Teniendo en cuenta las conclusiones sobre la situación de la industria de la Unión expuestas en los considerandos 93 a 96, y de conformidad con los argumentos de los considerandos 106 a 117 relativos al análisis de la probabilidad de continuación del perjuicio, también puede considerarse que sería probable que la situación financiera de la industria de la Unión experimentara un grave deterioro si se permitiera que expiraran los derechos antidumping.
3. Interés de los usuarios
(127)
La presente investigación es apoyada por la Federación Ciclista Europea (ECF), una federación que aglutina a las asociaciones nacionales de ciclistas de Europa.
(128)
La ECF sostiene que Europa es el mercado más importante para los productos ciclistas modernos con altos niveles de calidad y seguridad, y que un flujo de productos procedentes de China podría disminuir esos niveles. Además, la ECF señala que existe un enorme potencial de crecimiento de la industria de la bicicleta en la economía de la Unión, que se vería amenazado si se suprimieran los derechos antidumping.
(129)
Asimismo, se recuerda que en anteriores investigaciones se comprobó que el efecto de la imposición de las medidas no sería significativo para los usuarios. Pese a la existencia de medidas, los importadores/usuarios de la Unión siguieron obteniendo suministros, entre otros países, de China. No se ha indicado que haya habido dificultades para hallar otras fuentes. Por tanto, se concluye que no es probable que el mantenimiento de las medidas antidumping tenga un efecto importante sobre los importadores/usuarios de la Unión.
4. Interés de los proveedores
(130)
Durante la investigación se dio a conocer la Association of the Bicycles Parts Producers (Asociación de fabricantes de productos para bicicletas - COLIPED). COLIPED alegó que en la Unión hay alrededor de 300 fábricas que suministran componentes para los productores de bicicletas que emplean a unas 7 300 personas y que la continuación de la existencia de la industria proveedora dependía, por lo tanto, inevitablemente de la continuación de la producción de bicicletas en Europa. A este respecto se constató que, sin la existencia de las medidas, cabrá esperar más cierres de fábricas de bicicletas en Europa, lo cual tendría consecuencias negativas para la industria de piezas de la Unión y amenazaría el empleo en la industria proveedora. Por lo tanto, se concluye que la imposición de medidas antidumping redundará en interés de los proveedores.
5. Interés de los importadores
(131)
Solo se recibió una respuesta al cuestionario de los importadores independientes relativa a las importaciones procedentes de China, pero estaba incompleta porque la empresa se estaba preparando para interrumpir sus operaciones por razones que no ha divulgado.
(132)
Cabe señalar, en primer lugar, que a la vista del bajo nivel de cooperación de los importadores no fue posible realizar una evaluación correcta y completa de los posibles efectos de la adopción o no adopción de medidas. También hay que recordar que la finalidad de las medidas antidumping no es impedir las importaciones, sino restablecer un comercio equitativo y asegurar que las importaciones no se hagan a precios perjudiciales de dumping. Como las importaciones a precios equitativos seguirán pudiendo entrar en el mercado de la Unión y también van a seguir las importaciones procedentes de terceros países, es probable que las operaciones tradicionales de los importadores no se vean sustancialmente afectadas. También es evidente que los productores de la Unión tienen capacidad suficiente para responder a un posible aumento de la demanda de bicicletas. Por otra parte, como se puede deducir del cuadro del considerando 59, las importaciones procedentes de otros terceros países indican que hay una capacidad sustancial de producción de bicicletas en esos países. Por lo tanto, es altamente improbable que se produzca una escasez de bicicletas.
(133)
Por lo tanto, dado que se seguirá permitiendo la entrada de importaciones en el mercado de la Unión a un precio justo, es probable que continúe la actividad comercial tradicional de los importadores, aunque se mantengan las medidas contra las importaciones objeto de dumping de China. La baja cooperación de los importadores independientes y el hecho de que, tras el establecimiento de medidas sobre las importaciones de China, la investigación no haya podido obtener pruebas de que los importadores estén sufriendo especiales dificultades, refuerza aún más esta conclusión.
6. Conclusión
(134)
La continuación de las medidas sobre las importaciones de bicicletas originarias de China redundaría claramente en interés de la industria de la Unión, de los consumidores y de los proveedores de piezas de bicicletas de la Unión. Permitirá crecer a la industria de la Unión y mejorar su restablecida situación de libre competencia. Por otro lado, los importadores no se verán sustancialmente afectados, ya que en el mercado se seguirán ofreciendo bicicletas a precios equitativos. En cambio, si no se impusieran medidas, es probable que los productores de bicicletas de la Unión tuvieran que abandonar el negocio, amenazando también de este modo la existencia de los proveedores de piezas de bicicletas de la Unión.
(135)
En vista de lo anterior, se concluye que no hay razones convincentes para no imponer derechos antidumping contra las importaciones de bicicletas originarias de China.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
(136)
Habida cuenta de lo expuesto, deben mantenerse las medidas antidumping en relación con las bicicletas. De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, tras una reconsideración por expiración, las medidas se prolongan por lo general por cinco años, a menos que haya razones o circunstancias específicas que justifiquen un período más breve.
(137)
En este contexto, debe señalarse que el presente procedimiento está caracterizado por circunstancias especiales, como se indica en los considerandos 1 y 48, lo cual también debe tenerse debidamente en cuenta en la duración de las medidas antidumping. Básicamente, la industria de la Unión se está beneficiando de un conjunto de medidas atípico que combina tanto derechos ad valorem sobre las bicicletas terminadas como un sistema de exención que permite a esta industria utilizar piezas de bicicletas chinas libres de derechos antielusión siempre que cumplan una serie de condiciones específicas.
(138)
La reconsideración por expiración actual ha confirmado la complejidad del sector de la bicicleta y su estrecha interconexión con el sector de las piezas de bicicleta. Ha mostrado que la industria de la bicicleta de la Unión está utilizando en gran medida, como se indica en el considerando 1, el sistema de exención para las importaciones de piezas de bicicletas. Por lo tanto, es importante que el funcionamiento de las medidas se reexamine periódicamente. Por estas razones, se consideró si las medidas deberían limitarse a tres años.
(139)
Tras la comunicación de la información, varios productores de la Unión y sus asociaciones alegaron que las medidas deberían ampliarse a cinco años. El principal argumento de las partes fue que los productores de bicicletas estaban dispuestos a hacer inversiones en la fabricación de piezas de bicicletas con el fin de reducir su dependencia de las importaciones de piezas de bicicletas originarias de China, pero un período de tres años no es suficiente para obtener una rentabilidad positiva de las inversiones.
(140)
A este respecto, el argumento de que varias partes han realizado o tienen intención de realizar inversiones en el sector de las bicicletas o de las piezas de bicicletas no es pertinente a la hora de evaluar la necesidad y la duración de las medidas antidumping en el contexto de una reconsideración por expiración. Esta solo puede basarse en la determinación de que la expiración de las medidas podría dar lugar a la continuación o reaparición del dumping y del perjuicio.
(141)
Como ya se ha explicado en el considerando 137, se recuerda que, desde la imposición inicial de las medidas en 1993 y su ampliación a las piezas de bicicletas en 1997, la situación de la producción de bicicletas en la Unión cambió significativamente, habiéndose concedido más de 250 exenciones. Además, las medidas sobre las bicicletas están directamente vinculadas a las medidas ampliadas a las piezas de bicicletas y al sistema de exención creado. A la vista de todo ello, sigue siendo aplicable la conclusión de que las medidas justificarían un nuevo examen, como se establece en el considerando 138. A este respecto, el Consejo toma nota de que la Comisión tiene la posibilidad de iniciar de oficio una reconsideración provisional respecto al dumping y el perjuicio, así como a los aspectos del sistema de exenciones, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base.
(142)
Por estos motivos, y teniendo en cuenta que el período de medidas sería, en cualquier caso, un asunto a tratar en cualquier reconsideración resulta prematuro evaluar, en el marco de la reconsideración por expiración actual, si existen razones o circunstancias específicas que justifiquen un período diferente del período normal de cinco años especificado en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. Se considera, por lo tanto, que las medidas deben prorrogarse por un período de cinco años. Esto se entiende sin perjuicio de que la duración de las medidas antidumping actuales pueda revisarse en una ulterior reconsideración provisional completa, si la hubiera, en función de las conclusiones.
H. DISPOSICIONES FINALES
(143)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(144)
De lo anterior se deduce que los derechos antidumping deben mantenerse durante cinco años.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de bicicletas y demás ciclos (incluidos los triciclos de reparto, pero excluidos los monociclos), sin motor, actualmente clasificables en los códigos NC ex 8712 00 10 (código TARIC 8712001090), 8712 00 30 y ex 8712 00 80 (código TARIC 8712008090), originarias de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1, será del 48,5 %.
3. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 3 de octubre de 2011.