SMĚRNICE KOMISE 2011/71/EU
ze dne 26. července 2011,
kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES za účelem zařazení účinné látky kreosot do přílohy I uvedené směrnice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být hodnoceny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Tento seznam zahrnuje kreosot.
(2)
Podle nařízení (ES) č. 1451/2007 byl kreosot v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 8, konzervační přípravky pro dřevo, podle přílohy V uvedené směrnice.
(3)
Švédsko bylo jmenováno členským státem zpravodajem a dne 31. října 2007 předložilo Komisi zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007. Ze zprávy vyplývá, že hodnocení zahrnuje pouze kreosot třídy B a C podle specifikace evropské normy EN 13991:2003.
(4)
Dne 30. dubna 2008 byla zahájena konzultace se zúčastněnými stranami. Výsledek konzultace byl zveřejněn a projednán na 30. zasedání zástupců příslušných orgánů členských států pro provádění směrnice 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh.
(5)
Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky dne 17. prosince 2010 zařazeny do hodnotící zprávy.
(6)
Z hodnotící zprávy vyplývá, že u biocidních přípravků používaných jako konzervační přípravky pro dřevo, které obsahují kreosot, lze podle některých hodnocených scénářů při aplikaci na dřevo očekávat, že splňují požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES. Výše uvedená konzultace se zúčastněnými stranami navíc jasně naznačila, že užívání kreosotu v některých přípravcích má značný sociálněekonomický přínos. Z analýz životního cyklu předložených a zveřejněných v rámci konzultace vyplynulo, že v některých případech ke kreosotu neexistují vhodné alternativy, které by méně poškozovaly životní prostředí. Je proto vhodné zařadit kreosot do přílohy I.
(7)
U některých scénářů použití na dřevu představených v hodnotící zprávě však posouzení rizika odhalilo nepřijatelná rizika pro životní prostředí.
(8)
Kreosot se navíc považuje za bezprahový karcinogen a je zařazen jako karcinogen kategorie 1B podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (3).
(9)
Kreosot, jenž je tvořen stovkami sloučenin, obsahuje zejména polycyklické aromatické uhlovodíky (PAH). Výbor pro posuzování rizik Evropské agentury pro chemické látky některé z nich považuje za perzistentní, bioakumulativní a toxické (PBT; anthracen (4)) nebo za vysoce perzistentní a vysoce bioakumulativní (vPvB; fluoranthen, fenanthren a pyren (5)) v souladu s kritérii uvedenými v příloze XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (6).
(10)
Polycyklické aromatické uhlovodíky jsou zařazeny jako látky, na něž se vztahují ustanovení o omezení úniků v příloze III Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 a v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (7).
(11)
Pokyny přijaté rozhodnutím č. 2009/4 výkonného orgánu Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 uvádějí nejlepší dostupné techniky kontroly emisí perzistentních organických znečišťujících látek z velkých stacionárních zdrojů. Část E oddílu V uvedených pokynů se konkrétně zabývá emisemi polycyklických aromatických uhlovodíků, které souvisejí s konzervací dřeva za použití přípravků z uhelného dehtu obsahujících polycyklické aromatické uhlovodíky, jako je kreosot. Tyto techniky se týkají impregnace, skladování a používání dřeva a manipulace s ním; zahrnují alternativní řešení minimalizující využití přípravků na základě polycyklických aromatických uhlovodíků. Doporučuje také nejlepší dostupné techniky, jež se mají použít v případě spalování ošetřeného dřeva.
(12)
V souladu s čl. 6 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 850/2004 ve spojení s přílohou III uvedeného nařízení mají členské státy povinnost přijmout akční plány včetně opatření pro podporu vývoje, a pokud to považují za vhodné, vyžadovat používání náhradních nebo upravených materiálů, produktů a postupů, aby se zabránilo vytváření a únikům polycyklických aromatických uhlovodíků. Členské státy a Komise na základě čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 850/2004 v rámci programů posuzování a povolování existujících chemických látek a pesticidů podle příslušných právních předpisů Unie přijmou vhodná opatření pro kontrolu existujících chemických látek a pesticidů, které vykazují vlastnosti perzistentních organických znečišťujících látek.
(13)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (8), označuje polycyklické aromatické uhlovodíky jako prioritní nebezpečné látky, jejichž znečišťování povrchových vod vypouštěním, emisemi nebo úniky se musí zastavit nebo postupně odstranit.
(14)
Je proto vhodné zařadit látku pouze na pět let a před obnovením jejího zařazení do přílohy I provést srovnávací hodnocení rizik v souladu s čl. 10 odst. 5 bodem i) druhým pododstavcem směrnice 98/8/ES.
(15)
Biocidní přípravky obsahující kreosot by navíc měly být povoleny pouze pro přípravky, pro něž při zohlednění všech místních a dalších okolností neexistují vhodné alternativy. Při podání žádosti o povolení přípravku nebo o vzájemné uznání by proto členské státy, které žádost obdrží, měly od žadatele požadovat analýzu technické a ekonomické proveditelnosti náhrady. Na základě této analýzy a veškerých dalších informací, jež má k dispozici, by povolující členský stát měl odůvodnit svůj závěr, že vhodné alternativy neexistují, a podat o tomto odůvodnění zprávu Komisi v době, kdy lze očekávat, že byla vydána povolení přípravku. V této souvislosti je třeba, aby členské státy v zájmu zvýšení transparentnosti měly povinnost uvést v této zprávě své informace o podpoře vývoje alternativ v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 850/2004, a to buď přímo nebo odkazem na zveřejněný akční plán. V zájmu dalšího zvýšení transparentnosti je třeba zajistit zveřejnění těchto informací.
(16)
Ne všechny případy možného použití dřeva ošetřeného kreosotem byly hodnoceny na úrovni Unie. Je proto vhodné, aby členské státy posoudily taková použití nebo scénáře expozice a taková rizika pro prostředí a populace, které nebyly reprezentativně zohledněny při posouzení rizik na úrovni Unie, a při vydávání povolení přípravku se ujistily, že byla přijata odpovídající opatření nebo že byly uloženy zvláštní podmínky za účelem snížení zjištěných rizik na přijatelnou úroveň.
(17)
V položce číslo 31 v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 jsou uvedeny podmínky pro použití kreosotu při ošetřování dřeva a pro uvádění dřeva ošetřeného kreosotem na trh. Je vhodné stanovit povinnost, aby povolení pro biocidní přípravky obsahující kreosot byla vydávána v souladu s uvedenými omezeními. Rozhodnutími Komise 1999/832/ES ze dne 26. října 1999 o vnitrostátních ustanoveních, která oznámilo Nizozemské království a která se týkají omezení při uvádění na trh a využívání kreosotu (9), 2002/59/ES ze dne 23. ledna 2002 o navrhovaných vnitrostátních ustanoveních, která oznámilo Nizozemské království podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES a která se týkají omezení při uvádění na trh a využívání dřeva ošetřeného kreosotem (10) a 2002/884/ES ze dne 31. října 2002 o vnitrostátních ustanoveních, která se týkají omezení při uvádění na trh a využívání dřeva ošetřeného kreosotem a která oznámilo Nizozemské království podle čl. 95 odst. 4 a 5 Smlouvy o ES (11) povolila Komise Nizozemsku zachovat stávající přísnější vnitrostátní ustanovení oznámená podle Smlouvy o ES. Na základě čl. 67 odst. 3 nařízení (ES) č. 1907/2006 a podle sdělení Komise podle čl. 67 odst. 3 nařízení (ES) č. 1907/2006 (12) lze tato omezení zachovat do 1. června 2013. Patří mezi ně zákaz použití dřeva ošetřeného kreosotem pro přípravky určené ke kontaktu s povrchovými nebo podzemními vodami.
(18)
Vzhledem k výsledkům hodnotící zprávy je vhodné požadovat, aby se opatření ke zmírnění rizik použila na úrovni povolení přípravku, a to na přípravky obsahující kreosot a používané jako konzervační přípravky pro dřevo. Vzhledem ke karcinogenitě kreosotu je vhodné stanovit povinnost, aby podmínkou vydání povolení přípravku pro biocidní přípravky obsahující tuto látku bylo uplatňování veškerých možných opatření na ochranu pracovníků, včetně následných uživatelů, před expozicí při ošetřování dřeva a manipulaci s ním, v souladu s nařízením (ES) č. 1907/2006 a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS) (13). Vzhledem ke zjištěným rizikům pro půdní a vodní prostředí je třeba přijmout vhodná opatření na ochranu těchto prostředí. Je proto třeba vydat pokyny uvádějící, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem nebo na nepropustném pevném podloží (nebo s využitím obou těchto metod skladování zároveň) a že veškerý unikající přípravek je nutné shromažďovat pro opětovné využití nebo zneškodnění.
(19)
Je důležité, aby ustanovení této směrnice byla uplatňována souběžně ve všech členských státech, aby se zajistilo stejné nakládání s biocidními přípravky s obsahem účinné látky kreosot na trhu a aby se obecně usnadnilo řádné fungování trhu s biocidními přípravky.
(20)
Před zařazením účinné látky do přílohy I je třeba poskytnout přiměřenou lhůtu, aby se členské státy a zúčastněné strany mohly připravit na plnění nových požadavků a aby se zajistilo, že žadatelé, kteří vypracovali dokumentaci, budou moci plně využívat desetileté lhůty pro ochranu údajů, jež v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. c) bodem ii) směrnice 98/8/ES začíná dnem zařazení účinné látky.
(21)
Po zařazení by měla být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta k provedení čl. 16 odst. 3 směrnice 98/8/ES.
(22)
Směrnice 98/8/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(23)
Výbor zřízený čl. 28 odst. 1 směrnice 98/8/ES nevydal k opatřením stanoveným touto směrnicí stanovisko, a Komise proto návrh týkající se těchto opatření předložila Radě a zaslala jej Evropskému parlamentu. Rada nejednala v rámci dvouměsíční lhůty stanovené článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (14), a proto Komise návrh neprodleně předala Evropskému parlamentu. Evropský parlament s tímto opatřením nevyjádřil nesouhlas do čtyř měsíců od výše uvedeného zaslání,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Příloha I směrnice 98/8/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.
Článek 2
Provedení do vnitrostátního práva
1. Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 30. dubna 2012 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí.
Uvedené předpisy použijí ode dne 1. května 2013.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 3
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 26. července 2011.
DIRECTIVA 2011/71/UE DE LA COMISIÓN
de 26 de julio de 2011
por la que se modifica la Directiva 98/8/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de forma que incluya la creosota como sustancia activa en su anexo I
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Vista la Directiva 98/8/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 16 de febrero de 1998, relativa a la comercialización de biocidas (1), y, en particular, su artículo 16, apartado 2, párrafo segundo,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (CE) no 1451/2007 de la Comisión, de 4 de diciembre de 2007, relativo a la segunda fase del programa de trabajo de diez años contemplado en el artículo 16, apartado 2, de la Directiva 98/8/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la comercialización de biocidas (2), establece una lista de sustancias activas que deben evaluarse con vistas a su posible inclusión en los anexos I, IA o IB de la Directiva 98/8/CE. En esa lista figura la creosota.
(2)
Según el Reglamento (CE) no 1451/2007, la creosota se ha evaluado conforme a lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, de la Directiva 98/8/CE para su uso en el tipo de producto 8, protectores para maderas, conforme a la definición del anexo V de esa Directiva.
(3)
Suecia fue designada Estado miembro informante y el 31 de octubre de 2007 presentó a la Comisión el informe de la autoridad competente, junto con una recomendación, conforme a lo dispuesto en el artículo 14, apartados 4 y 6, del Reglamento (CE) no 1451/2007. Según el informe, la evaluación solo se refiere a la creosota de grado B y de grado C, tal y como se especifica en la norma europea EN 13991:2003.
(4)
El 30 de abril de 2008 se inició una consulta de los interesados. El resultado de la consulta se hizo público y se debatió en la 30a reunión de representantes de las autoridades competentes de los Estados miembros para la aplicación de la Directiva 98/8/CE, relativa a la comercialización de biocidas.
(5)
Los Estados miembros y la Comisión examinaron el informe de la autoridad competente. De conformidad con el artículo 15, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1451/2007, las conclusiones de dicho examen se incorporaron a un informe de evaluación, en el seno del Comité permanente de biocidas, el 17 de diciembre de 2010.
(6)
Según el informe de evaluación, es previsible que los protectores para maderas que contienen creosota cumplan los requisitos establecidos en el artículo 5 de la Directiva 98/8/CE cuando se aplican a la madera en algunos de los supuestos evaluados. Por otra parte, en la citada consulta de los interesados se indicó con insistencia que el uso de creosota en determinadas aplicaciones redunda en considerables beneficios socioeconómicos. Los análisis del ciclo de vida presentados y publicados en el contexto de la consulta sugieren que, en ciertos casos, no hay alternativas adecuadas para la creosota que sean menos perjudiciales para el medio ambiente. Por tanto, es adecuado incluir la creosota en el anexo I.
(7)
No obstante, en la evaluación del riesgo se detectaron riesgos inaceptables para el medio ambiente en relación con determinados supuestos de utilización con madera presentados en el informe de evaluación.
(8)
Asimismo, se considera que la creosota es un carcinógeno sin umbral y está clasificada como carcinógeno de la categoría 1B según el Reglamento (CE) no 1272/2008 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 16 de diciembre de 2008, sobre clasificación, etiquetado y envasado de sustancias y mezclas, y por el que se modifican y derogan las Directivas 67/548/CEE y 1999/45/CE y se modifica el Reglamento (CE) no 1907/2006 (3).
(9)
La creosota, que es una mezcla de cientos de compuestos, contiene principalmente hidrocarburos aromáticos policíclicos (PAH), algunos de los cuales han sido considerados por el Comité de Evaluación de Riesgos de la Agencia Europea de Sustancias y Preparados Químicos como persistentes, bioacumulativos y tóxicos (PBT: antraceno (4)) o como muy persistentes y muy bioacumulativos (MPMB: fluoranteno, fenantreno y pireno (5)) de acuerdo con los criterios recogidos en el anexo XIII del Reglamento (CE) no 1907/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 18 de diciembre de 2006, relativo al registro, la evaluación, la autorización y la restricción de las sustancias y preparados químicos (REACH), por el que se crea la Agencia Europea de Sustancias y Preparados Químicos, se modifica la Directiva 1999/45/CE y se derogan el Reglamento (CEE) no 793/93 del Consejo y el Reglamento (CE) no 1488/94 de la Comisión así como la Directiva 76/769/CEE del Consejo y las Directivas 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE y 2000/21/CE de la Comisión (6).
(10)
Los PAH figuran como sustancias sujetas a disposiciones de reducción de emisiones en el anexo III del Protocolo sobre contaminantes orgánicos persistentes del Convenio de 1979 sobre la contaminación atmosférica transfronteriza a gran distancia y en el anexo III del Reglamento (CE) no 850/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de abril de 2004, sobre contaminantes orgánicos persistentes y por el que se modifica la Directiva 79/117/CEE (7).
(11)
En un documento orientativo adoptado mediante la Decisión 2009/4 del órgano ejecutivo del Convenio de 1979 sobre la contaminación atmosférica transfronteriza a gran distancia se recogen las mejores técnicas disponibles para controlar las emisiones de contaminantes orgánicos persistentes (COP) procedentes de las principales fuentes estacionarias. La parte E de la sección V de dicho documento orientativo se refiere específicamente a las emisiones de PAH relacionadas con la conservación de la madera mediante productos de alquitrán mineral que contienen PAH, como la creosota. Las técnicas se refieren a la impregnación, almacenamiento, manipulación y uso de la madera, e incluyen el recurso a alternativas que minimicen la dependencia de productos a base de PAH. Se recomienda asimismo que se apliquen las mejores técnicas disponibles cuando se proceda a quemar madera tratada.
(12)
Según el artículo 6, apartado 2, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 850/2004, leído en relación con el anexo III de dicho Reglamento, los Estados miembros deben adoptar planes de acción que incluyan medidas dirigidas a fomentar el desarrollo y, cuando lo consideren apropiado, requerir el uso de materiales, productos y procesos modificados o alternativos para prevenir la formación y emisión de PAH. Según el artículo 3, apartado 3, del Reglamento (CE) no 850/2004, los Estados miembros y la Comisión deben adoptar, dentro de los sistemas de evaluación y autorización de los productos químicos y plaguicidas existentes con arreglo a la legislación pertinente de la Unión, las medidas adecuadas para controlar los productos químicos y plaguicidas existentes que presenten características de COP.
(13)
La Directiva 2000/60/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 23 de octubre de 2000, por la que se establece un marco comunitario de actuación en el ámbito de la política de aguas (8), señala los PAH como sustancias peligrosas prioritarias e indica que la contaminación de las aguas superficiales por vertido, emisión o pérdida de tales sustancias debe interrumpirse o reducirse progresivamente.
(14)
Por tanto, es apropiado limitar la inclusión a solo cinco años, y someterla a una evaluación comparativa del riesgo, de acuerdo con el artículo 10, apartado 5, inciso i), párrafo segundo, de la Directiva 98/8/CE, antes de que se renueve su inclusión en el anexo I.
(15)
Por otra parte, los biocidas que contienen creosota deben autorizarse solo para aplicaciones que carezcan de alternativas apropiadas, teniendo en cuenta todas las circunstancias locales y de otro tipo. Cuando se presente una solicitud de autorización de un biocida o de reconocimiento mutuo, el Estado miembro que reciba la solicitud debe, por tanto, pedir al solicitante un análisis de la viabilidad técnica y económica de la sustitución. Sobre la base de este análisis y demás información de que disponga al respecto, el Estado miembro que conceda la autorización debe justificar su conclusión de que no hay alternativas apropiadas y comunicar esta justificación a la Comisión en un momento en que pueda esperarse que se han concedido autorizaciones de biocidas. En este contexto, para aumentar la transparencia, procede requerir al Estado miembro que incluya en esa comunicación la información de que disponga sobre cómo se fomenta el desarrollo de alternativas de acuerdo con el artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 850/2004, bien directamente o bien haciendo referencia a un plan de acción publicado. En aras de una mayor transparencia, conviene velar por que se haga pública esa información.
(16)
No se han evaluado a nivel de la Unión todos los usos potenciales de la madera tratada con creosota. Por ello, procede que los Estados miembros evalúen los usos o los supuestos de exposición y los riesgos para los compartimentos y las poblaciones que no se hayan abordado de forma representativa en la evaluación del riesgo a nivel de la Unión y que, cuando concedan las autorizaciones de los biocidas, velen por la adopción de las medidas adecuadas o la imposición de condiciones específicas a fin de reducir los riesgos detectados a unos niveles aceptables.
(17)
La entrada 31 del anexo XVII del Reglamento (CE) no 1907/2006 regula las condiciones para el uso de la creosota en el tratamiento de la madera y para la comercialización de madera tratada con creosota. Procede exigir que las autorizaciones de biocidas que contienen creosota cumplan dichas restricciones. Mediante las Decisiones 1999/832/CE, de 26 de octubre de 1999, sobre las disposiciones nacionales notificadas por el Reino de los Países Bajos que limitan la comercialización y el uso de la creosota (9), 2002/59/CE, de 23 de enero de 2002, sobre el proyecto de disposiciones nacionales notificadas por el Reino de los Países Bajos en aplicación del apartado 5 del artículo 95 del Tratado CE que limitan la comercialización y el uso de la madera tratada con creosota (10), y 2002/884/CE, de 31 de octubre de 2002, sobre las disposiciones nacionales que limitan la comercialización y el uso de la madera tratada con creosota notificadas por los Países Bajos con arreglo a los apartados 4 y 5 del artículo 95 del Tratado CE (11), la Comisión ha autorizado a los Países Bajos a mantener sus disposiciones nacionales vigentes y más estrictas, notificadas con arreglo al Tratado CE. En virtud del artículo 67, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1907/2006, y como recoge la Comunicación de la Comisión de conformidad con el artículo 67, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1907/2006 (12), estas restricciones pueden mantenerse hasta el 1 de junio de 2013. Entre ellas se incluye la prohibición de utilizar madera tratada con creosota en aplicaciones que impliquen contacto con aguas superficiales o subterráneas.
(18)
Teniendo en cuenta las conclusiones del informe de evaluación, procede disponer la aplicación, en la fase de autorización de los biocidas, de medidas de reducción del riesgo a los productos que contengan creosota y se utilicen como protectores para maderas. Debido a las propiedades carcinogénicas de la creosota, procede condicionar las autorizaciones de biocidas que contengan esta sustancia al cumplimiento del requisito de aplicación de todas las medidas posibles de acuerdo con el Reglamento (CE) no 1907/2006 y con la Directiva 2004/37/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de abril de 2004, relativa a la protección de los trabajadores contra los riesgos relacionados con la exposición a agentes carcinógenos o mutágenos durante el trabajo (sexta Directiva específica con arreglo al apartado 1 del artículo 16 de la Directiva 89/391/CEE del Consejo) (13), para proteger a los trabajadores, incluidos los usuarios posteriores, frente a la exposición durante el tratamiento y manipulación de la madera tratada. Habida cuenta del riesgo detectado para los compartimentos edáfico y acuático, han de adoptarse las medidas adecuadas para proteger dichos compartimentos. Deben, por tanto, darse instrucciones para indicar que la madera recién tratada tiene que almacenarse, tras su tratamiento, a cubierto o en una superficie dura e impermeable (o de ambos modos) y que las eventuales pérdidas tienen que recogerse para su reutilización o eliminación.
(19)
Es importante que las disposiciones de la presente Directiva se apliquen simultáneamente en todos los Estados miembros para garantizar la igualdad de trato de los biocidas comercializados que contienen creosota como sustancia activa y, asimismo, para facilitar el correcto funcionamiento del mercado de los biocidas en general.
(20)
Debe permitirse que, antes de la inclusión de una sustancia activa en el anexo I, transcurra un plazo razonable para que los Estados miembros y las partes interesadas puedan prepararse para cumplir los nuevos requisitos consiguientes y para que los solicitantes que tengan preparados expedientes puedan aprovechar plenamente el período de diez años de protección de los datos que, de conformidad con el artículo 12, apartado 1, letra c), inciso ii), de la Directiva 98/8/CE, comienza a partir de la fecha de inclusión.
(21)
Tras la inclusión, es necesario conceder a los Estados miembros un plazo razonable para aplicar el artículo 16, apartado 3, de la Directiva 98/8/CE.
(22)
Por tanto, procede modificar en consecuencia la Directiva 98/8/CE.
(23)
El Comité establecido en virtud del artículo 28, apartado 1, de la Directiva 98/8/CE no ha emitido dictamen sobre las medidas contempladas en la presente Directiva; por consiguiente, la Comisión presentó al Consejo una propuesta relativa a dichas medidas y la transmitió al Parlamento Europeo. El Consejo no se pronunció en el plazo de dos meses contemplado en el artículo 5 bis de la Decisión 1999/468/CE del Consejo, de 28 de junio de 1999, por la que se establecen los procedimientos para el ejercicio de las competencias de ejecución atribuidas a la Comisión (14), y en consecuencia la Comisión presentó sin demora la propuesta al Parlamento Europeo. Este no se opuso a las medidas en el plazo de cuatro meses desde la fecha de la citada transmisión.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA:
Artículo 1
El anexo I de la Directiva 98/8/CE queda modificado con arreglo al anexo de la presente Directiva.
Artículo 2
Transposición
1. Los Estados miembros adoptarán y publicarán, a más tardar el 30 de abril de 2012, las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo dispuesto en la presente Directiva.
Aplicarán dichas disposiciones a partir del 1 de mayo de 2013.
Cuando los Estados miembros adopten dichas disposiciones, estas harán referencia a la presente Directiva o irán acompañadas de dicha referencia en su publicación oficial. Los Estados miembros establecerán las modalidades de dicha referencia.
2. Los Estados miembros comunicarán a la Comisión el texto de las principales disposiciones de Derecho interno que adopten en el ámbito regulado por la presente Directiva.
Artículo 3
La presente Directiva entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Artículo 4
Los destinatarios de la presente Directiva serán los Estados miembros.
Hecho en Bruselas, el 26 de julio de 2011.