ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 23 de marzo de 2011
relativa a la ayuda estatal C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) de Alemania a favor de Glunz AG y OSB Deutschland GmbH
[notificada con el número C(2011) 1764]
(El texto en lengua alemana es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2011/524/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero (1),
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Después de haber emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con las disposiciones citadas (2), y teniendo en cuenta dichas observaciones,
Considerando lo siguiente:
I. PROCEDIMIENTO
(1)
Por carta de 4 de agosto de 2000, registrada el 7 de agosto de 2000, Alemania notificó a la Comisión una ayuda prevista con una intensidad del 35 % a favor de un proyecto de inversión de Glunz AG y de OSB Deutschland GmbH, para la construcción de un centro integrado de tratamiento de la madera en Nettgau (Sajonia-Anhalt). La ayuda prevista se registró con el número N 517/2000.
(2)
Tras la presentación de información adicional, el 25 de julio de 2001, la Comisión adoptó una Decisión, según la cual, en aplicación de las Directrices comunitarias multisectoriales sobre ayudas regionales a grandes proyectos de inversión (3) (en lo sucesivo, «Directrices de 1998»), no plantea objeciones con respecto a una intensidad de ayuda del 35 %.
(3)
Mediante la sentencia de 1 de diciembre de 2004 en el asunto T-27/02, Kronofrance/Comisión (4), el Tribunal de Justicia declaró anulada la Decisión de la Comisión.
(4)
Por consiguiente, la Comisión tiene que adoptar una nueva Decisión sobre la base de la notificación de las autoridades alemanas de 7 de agosto de 2000.
(5)
Por carta de 17 de diciembre de 2004, la Comisión preguntó a las autoridades alemanas si, habida cuenta de la anulación de la Decisión de la Comisión, deseaban añadir información a la notificación de 7 de agosto de 2000. El 3 de marzo de 2005 las autoridades alemanas recibieron un recordatorio en el presente asunto. Alemania respondió mediante escrito de 23 de marzo de 2005, pero en aquel momento no transmitió información adicional.
(6)
Alemania había concedido la ayuda en cuestión en febrero de 2000, supeditada a la autorización de la Comisión. Tras la Decisión de la Comisión de 25 de julio de 2001 de no plantear objeciones, Alemania inició el pago de la ayuda.
(7)
No obstante, con la anulación por el Tribunal de Justicia de la Decisión de 25 de julio de 2001, debe considerarse como si esta nunca hubiera existido y las autoridades alemanas, por tanto, no hubieran recibido autorización de la Comisión para la intensidad de ayuda prevista (5). Por lo tanto, la Comisión registró este asunto en el registro de ayudas concedidas ilegalmente con el número NN 18/05.
(8)
Mediante carta de 20 de julio de 2005, la Comisión comunicó a Alemania su Decisión de incoar el procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado TFUE, con respecto a esta ayuda.
(9)
La decisión de la Comisión de incoar el procedimiento se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea (6). La Comisión invitó a los interesados a presentar sus observaciones sobre la ayuda.
(10)
La Comisión recibió observaciones de un interesado, que fueron transmitidas a Alemania, a la que se dio la oportunidad de responder. Alemania envió sus observaciones por cartas de 24 de octubre de 2005 y 24 de enero de 2006.
(11)
Por carta de 28 de febrero de 2006, Alemania solicitó, en virtud del artículo 7, apartado 6, del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo (7), la suspensión del procedimiento de investigación puesto que Alemania y Glunz AG habían interpuesto recursos de casación ante el Tribunal de Justicia de la Unión Europea (asuntos acumulados C-75/05 P y C-80/05 P) contra la sentencia Kronofrance/Comisión.
(12)
Por carta de 9 de marzo de 2006, la Comisión aceptó la suspensión del procedimiento hasta que el Tribunal de Justicia dictara sentencia en los asuntos acumulados C-75/05 P y C-80/05 P, Alemania y otros/Kronofrance.
(13)
En su sentencia de 11 de septiembre de 2008 (8), el Tribunal de Justicia confirmó la sentencia del Tribunal de Primera Instancia. Como consecuencia, se reanudó el procedimiento de investigación en el asunto C 28/05.
(14)
Alemania transmitió información adicional por carta de 4 de agosto de 2009 y, en respuesta a una petición de información de la Comisión, por carta de 19 de julio de 2010.
II. DESCRIPCIÓN DETALLADA DE LA AYUDA
2.1. LA MEDIDA DE AYUDA
(15)
El Landesförderinstitut (Instituto de Fomento Regional) de Sajonia-Anhalt decidió el 29 de febrero de 2000 conceder ayudas de inversión a Glunz AG y OSB Deutschland GmbH para la construcción de un centro de tratamiento de la madera en Nettgau (Sajonia-Anhalt). El total de la ayuda asciende a 69 797 988 EUR.
(16)
Según la notificación de 4 de agosto de 2000, la ayuda consiste en una subvención por importe de 46 201 868 EUR en aplicación del 28o Programa marco de la iniciativa conjunta «Mejora de la estructura económica regional» (9) aprobado por la Comisión. Esta subvención corresponde al 23,17 % bruto de los costes subvencionables.
(17)
Además, se concede, con arreglo a la Ley de primas fiscales a la inversión de 1999 (10), una prima a la inversión que la Comisión autorizó por importe de 23 596 120 EUR. Esta prima a la inversión corresponde al 11,83 % bruto de los costes de inversión subvencionables.
(18)
Según datos facilitados por Alemania, ya se ha hecho efectivo un importe de […] (11) EUR en aplicación del 28o Programa marco de la iniciativa conjunta «Mejora de la estructura económica regional» y un importe de […] EUR como prima de inversión. Por tanto, Alemania ya ha pagado a los beneficiarios ayudas por un total de […] (del importe total comprometido de 69 797 988 EUR).
2.2. BENEFICIARIOS
(19)
Hay dos beneficiarios de la ayuda.
(20)
Uno de ellos es la empresa Glunz AG (en lo sucesivo, «Glunz») establecida en Hamm (Renania del Norte-Westfalia), fundada en 1932 y entonces dedicada al comercio de la madera. Desde los años 60, la empresa produce y distribuye exclusivamente tableros de fibras, tableros de fibra de densidad media (MDF), tableros de partículas orientadas (OSB) y madera contrachapada. En el momento de la notificación, Tableros de Fibras SA (en lo sucesivo, «Tafisa»), perteneciente al grupo portugués SONAE, poseía el 96,03 % de las acciones de Glunz.
(21)
El otro beneficiario, OSB Deutschland GmbH (en adelante, «OSBD»), pertenece al 100 % a la empresa Tafisa y es, por tanto, filial del mismo consorcio que Glunz, puesto que ambas empresas son filiales de Tafisa. OSBD fue fundada el 16 de julio de 1999 y comenzó, una vez completado el proyecto de inversión en Nettgau, la fabricación y comercialización de productos OSB.
2.3. EL PROYECTO DE INVERSIÓN
(22)
El proyecto está situado en Nettgau (Sajonia-Anhalt), una región asistida con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE, en la que la intensidad máxima de ayuda autorizada para el fomento de nuevas inversiones por parte de grandes empresas en el momento de la notificación era del 35 % bruto.
(23)
Glunz y OSBD han creado, en un terreno que no se utilizaba hasta ahora para fines industriales, un centro integrado de tratamiento de la madera, que se compone de dos instalaciones ligadas entre sí. La primera, propiedad de OSBD, fabricará tableros de partículas orientadas (OSB) y la segunda, propiedad de Glunz, tableros de fibras. Las autoridades alemanas declararon que ambas instalaciones tienen sus líneas de producción ligadas entre sí por una infraestructura técnica común. Los tableros OSB y los tableros de fibras se transformarán y recibirán los acabados en el mismo departamento de corte, en el mismo departamento de revestimiento y en el mismo departamento de realización de ranuras y lengüetas. Además, según información facilitada por Alemania, las partículas resultantes de la transformación de los OSB se emplearán en las instalaciones adyacentes de tableros de fibras. Una administración central gestionará ambas instalaciones, incluidas sus actividades de comercialización, suministro y ventas.
(24)
Según las autoridades alemanas, el centro integrado de tratamiento de la madera de Glunz y OSBD brinda más ventajas gracias a la concepción optimizada de las instalaciones y a la infraestructura técnica común, sobre todo por lo que se refiere al tratamiento de los tableros de madera que se fabrican. Esto permite una utilización óptima del surtido de madera, una mejor utilización de la materia prima y un circuito de reutilización interno.
(25)
Según la notificación de 7 de agosto de 2000, una parte de la ayuda se concederá a las instalaciones de OSB y la otra a las instalaciones de tableros de fibras. La ayuda prevista para las instalaciones de OSB asciende a 28,61 millones EUR (de unos costes de inversión subvencionables de 81,8 millones EUR), lo que corresponde a una intensidad de ayuda del 35 % bruto. La ayuda prevista para las instalaciones de tableros de fibras asciende a 41,18 millones EUR (de unos costes de inversión subvencionables de 117,6 millones EUR), lo que corresponde a una intensidad de ayuda del 35 % bruto.
(26)
En el momento de la notificación, las autoridades alemanas estimaron que en el centro integrado de tratamiento de la madera de Nettgau se crearían 355 puestos de trabajo permanentes, 234 en las instalaciones de tableros de fibras y 121 en las de OSB. Además, en las zonas asistidas correspondientes se crearían 520 puestos de trabajo indirectos, de los cuales 33 son puestos existentes que se aseguran. La nueva inversión en Nettgau debía realizarse entre enero de 2000 y finales de 2002 y la producción debía comenzar durante el año 2001. El pleno funcionamiento debía alcanzarse transcurridos dos años.
(27)
La capacidad de producción de las nuevas instalaciones de OSB se estimó en […] m3 para el año 2002. En 1999 la capacidad de fabricación de productos OSB del grupo Tafisa era de […] m3.
(28)
En 1999 la capacidad de producción de tableros de fibras del grupo Glunz era de […] m3. Según las autoridades alemanas, la capacidad de producción total con los […] m3 de las instalaciones de Nettgau alcanzará los […] m2.
III. RAZONES PARA LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL
(29)
La intensidad máxima de ayuda subvencionable en el marco de las Directrices de 1998 se determina según un cálculo en el que se aplican una serie de criterios de evaluación, en especial el factor que refleja la situación en materia de competencia en el correspondiente sector (factor T); a este factor se le pueden asignar cuatro valores: 0,25; 0,5; 0,75 o 1. El factor solo puede fijarse en 1 cuando el sector (al nivel de segmentación más bajo posible de la clasificación de la NACE) no se enfrente a un exceso de capacidad (prueba de exceso de capacidad) y/o si el mercado de referencia (definido como el producto de que se trate y sus sustitutos) no sea un mercado en retroceso (prueba del mercado en retroceso).
(30)
En su Decisión de incoar el procedimiento contemplado en el artículo 108, apartado 2, del TFUE, la Comisión manifestó sus dudas con respecto a la definición del mercado de referencia al que pertenecen los OSB y, por consiguiente, no pudo establecer, por lo que se refiere a la determinación del factor de competencia T, si se trataba de un mercado en retroceso.
IV. OBSERVACIONES DE LAS PARTES INTERESADAS
(31)
El 22 de noviembre de 2005, la Comisión recibió unas observaciones conjuntas (12) de varios competidores pertenecientes al grupo suizo KronoGroup (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG y Kronofrance SA).
(32)
En sus observaciones, las empresas de KronoGroup eran partidarias de una definición de mercado que incluyera OSB y contrachapado de maderas blandas. El contrachapado de maderas duras es mucho más caro y se utiliza principalmente en sectores (muebles y decoración de interiores) en los que no se utilizan, o escasamente, OSB y contrachapado de maderas blandas. Para respaldar esta afirmación, remitían a un estudio de Jaakko Pöyry (13) y a una publicación del Instituto de Investigación Forestal finlandés.
(33)
KronoGroup hacía otras afirmaciones, que pueden resumirse como sigue:
(34)
KronoGroup sostenía que la Comisión debía basarse en datos del período hasta 1999 para determinar si se trataba de un mercado en retroceso puesto que, en el momento de la Decisión de autorización inicial (julio de 2001), que luego fue anulada por el Tribunal de Justicia, solo se disponía de esos datos. En el período 1995-1999, el mercado de tableros de fibras arrojó una tasa de crecimiento medio negativo del - 4,626 %. KronoGroup reconoce, sin embargo, que el mercado de tableros de fibras en el período 1994-1999 tuvo una tasa de crecimiento medio positivo del 0,456 % (por debajo, sin embargo, del crecimiento de la industria manufacturera en su conjunto en el EEE).
(35)
KronoGroup alega además que la Comisión debería valorar por separado la ayuda para las instalaciones de OSB y la ayuda para las instalaciones de tableros de fibras, en lugar de calcular una intensidad común de ayuda para el proyecto conjunto, puesto que ambas inversiones, ambas instalaciones de producción y ambos mercados de producto podían separarse claramente. Esto implicaría un cálculo separado de todos los criterios de evaluación para ambas instalaciones.
(36)
KronoGroup argumenta también que Glunz, en el marco de su inversión en Nettgau, ha cerrado sus instalaciones de tableros de fibras de Sassenburg (localidad que se encuentra a unos 30 km, pero en otro Estado federado, Baja Sajonia (14)). El grupo cita un artículo de prensa, según el cual la totalidad de la mano de obra de las instalaciones de Sassenburg ha sido absorbida por las nuevas instalaciones de Nettgau. Esto es contrario a los objetivos de las Directrices de 1998, de crear empleo para la población local de las regiones asistidas, por lo que estos puestos de trabajo no deberían tenerse en cuenta al determinar los criterios de relación capital-empleo y de incidencia regional según las Directrices de 1998 (ambos dependen de la cantidad de puestos de trabajo creados gracias a la inversión).
(37)
Por último, KronoGroup sostiene que la Comisión debería haber exigido la recuperación provisional de la ayuda con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 659/1999 (requerimiento de recuperación de una ayuda ilegal), puesto que Glunz y OSBD obtuvieron considerables ventajas en materia de competencia gracias a la ayuda parcialmente pagada.
V. OBSERVACIONES DE LAS AUTORIDADES ALEMANAS
(38)
Las observaciones de las autoridades alemanas pueden resumirse como sigue.
5.1. OBSERVACIONES RELATIVAS A LA DEFINICIÓN DEL MERCADO DE REFERENCIA DE OSB
(39)
Las autoridades alemanas consideran que el mercado de referencia de OSB se compone de OSB y de madera contrachapada para usos finales como envases, cercas, armazones, recubrimientos de suelos y revestimientos interiores y de paredes. Este mercado no está en retroceso.
(40)
Los ámbitos de aplicación en los que se utiliza OSB como substituto de madera contrachapada coinciden en gran parte con los principales ámbitos de aplicación del contrachapado de maderas blandas. Sin embargo, en ámbitos de aplicación fundamentales del contrachapado de maderas duras (sector del mueble, de la construcción y del equipamiento de vehículos de transporte) los OSB, debido a sus características técnicas, no son sustituibles. Por consiguiente, la inclusión de los OSB en el mercado conjunto de contrachapado de maderas duras y blandas no correspondería a las condiciones reales de los mercados en cuestión. Así lo confirmó el informe de 21 de octubre de 2005 elaborado por Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry valoró el potencial de sustitución de los OSB en los citados ámbitos de aplicación en los siguientes porcentajes: envases 40-60 %; cercas 70-80 %; armazones 70-90 %; recubrimientos de suelos 50-80 %; revestimientos interiores y de paredes 70-90 %.
(42)
En el sector del mueble, los OSB no son adecuados para usos a la vista debido a las características de su superficie. La superficie de los OSB no es atractiva a la vista por su procedimiento de fabricación a partir de láminas de madera orientadas (oriented strands), que la hacen áspera y desigual. Por tanto, los OSB tampoco pueden ser revestidos de manera decorativa. Los OSB solo son adecuados para partes de los muebles que no sean visibles (por ejemplo, la estructura de muebles tapizados). Pero en el ámbito de partes de muebles que no sean visibles, los OSB no pueden competir en precio con los tableros de fibras, mucho más baratos, que se utilizan principalmente para estos usos.
(43)
En el ámbito de la construcción (encofrados), es esencial que los materiales de encofrado utilizados en la colada del hormigón tengan una superficie lisa. Debido a las rugosidades resultantes del procedimiento de fabricación, los OSB en el ámbito del hormigón visto deben llevar un revestimiento especial para que el hormigón visto tenga una superficie uniforme. Este tratamiento es complicado y encarece el producto final. Así pues, los OSB solo son competitivos en comparación con la madera contrachapada si pueden reutilizarse en los encofrados. Sin embargo, por razones prácticas no es fácil que así sea. Puesto que los tableros son sometidos a pesadas cargas en las obras de construcción, su superficie puede dañarse. Si aparecen grietas, existe el riesgo de que los OSB, por efecto del agua o de la humedad, se comben o se deformen de alguna otra forma. Por consiguiente, la reutilización de los OSB, con su costoso procesamiento, no es necesariamente posible. Además, los bordes de los OSB pueden ser inestables y sensibles a la humedad. Por otra parte, los materiales utilizados en encofrados para hormigón han de ser muy resistentes al desgarramiento y a la flexión. A este respecto, los OSB no cumplen los requisitos establecidos en la industria de la construcción para materiales de encofrado. Por el contrario, el contrachapado de maderas blandas, debido a su precio relativamente bajo y a su superficie uniforme, es muy adecuado para este uso, como también se puede comprobar por el volumen realmente utilizado en el sector de la construcción.
(44)
En el ámbito de los vehículos de transporte, también es importante que la superficie sea lisa puesto que los tableros que se utilizan tienen que ir recubiertos generalmente. Recubrir los OSB, por distintas razones, no es fácilmente factible. Incluso si se les aplica un revestimiento, por ejemplo, de papel de melamina, se corre el riesgo, por la estructura irregular de su superficie, de que el revestimiento se rasgue. Al cargar con una carretilla elevadora, se ejerce presión en determinados puntos de la superficie. Por consiguiente, existe el peligro de que, en tales casos, en un ambiente húmedo o mojado, penetre agua en el tablero, por lo que podría deformarse o combarse. Solo podría garantizarse un revestimiento estable de la superficie mediante otro costoso tratamiento. La superficie de los OSB, a diferencia del contrachapado de maderas duras, que debido a la especial dureza de su superficie es relativamente resistente a arañazos, puntos de presión, etc., tampoco es, por otra parte, suficientemente resistente para soportar la carga y los efectos de la presión en el ámbito del transporte.
(45)
Al valorar la sustituibilidad entre los OSB y el contrachapado de maderas blandas, por una parte, y el contrachapado de maderas duras, por otra, depende esencialmente de las propiedades técnicas y de las posibilidades de aplicación de los OSB así como de la diferencia de precio con el contrachapado de maderas duras. Mientras que el contrachapado de maderas duras supera en todos los aspectos técnicos al contrachapado de maderas blandas y a los OSB, su escasa competitividad en los ámbitos de aplicación en los que dominan los OSB y el contrachapado de maderas blandas es debida a la diferencia de precio entre el contrachapado de maderas duras, por una parte, y los OSB y el contrachapado de maderas blandas, por otra. Por tanto, sería erróneo suponer que los OSB pueden sustituir a todos los tipos de madera contrachapada, incluido el contrachapado de maderas duras.
(46)
Existe un gran solapamiento entre el mercado de OSB y de madera contrachapada en usos finales como envases, cercas, armazones, recubrimientos de suelos y revestimientos interiores y de paredes, por una parte, y el mercado de OSB y contrachapado de maderas blandas, por otra. Solo hay una diferencia entre ambas definiciones de mercado en relación con el sector de la construcción (encofrados). Los OSB no son adecuados en ese ámbito, mientras que el contrachapado de maderas blandas sí es apto y de hecho se utiliza. Lo importante en cualquier caso es que el contrachapado de maderas duras no puede incluirse en el mercado de OSB.
5.2. OBSERVACIONES RELATIVAS AL DESARROLLO DEL MERCADO DE TABLEROS DE FIBRAS
(47)
Según las autoridades alemanas, el factor de competencia con respecto al mercado de tableros de fibras debe fijarse en 1. Este mercado no debe considerarse en retroceso puesto que muestra una fuerte tendencia al alza a tenor del punto 7.8 de las Directrices de 1998.
(48)
Para respaldar su argumento, Alemania presentó un informe del Profesor Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), según el cual, en el período 1972-2003, el crecimiento a largo plazo del mercado de tableros de fibras fue un 36 % más rápido que el del conjunto de la industria manufacturera. En opinión de las autoridades alemanas, el mercado de tableros de fibras no puede considerarse en retroceso a tenor del punto 7.8 de las Directrices de 1998, habida cuenta de esta fuerte tendencia al alza a largo plazo.
5.3. OBSERVACIONES RELATIVAS A LA ATRIBUCIÓN DE LA INTENSIDAD DE AYUDA A LAS PARTES DEL PROYECTO
(49)
En opinión de las autoridades alemanas, si la Comisión considerara que el factor de competencia T para el mercado de tableros de fibras es de 0,75, mientras que para OSB es de 1, debe determinarse la intensidad común de ayuda para el proyecto conjunto de Nettgau sobre la base de la contribución a los beneficios de ambas instalaciones de producción, es decir, de la producción de OSB y de tableros de fibras.
(50)
La contribución a los beneficios es el importe que aporta un producto para cubrir los costes fijos y lograr un beneficio neto de una empresa. Se calcula como la diferencia que existe entre los ingresos y los costes variables en que se incurre directamente por un producto.
(51)
Utilizando la contribución a los beneficios como referencia, la intensidad de ayuda se repartiría entre las partes individuales del proyecto de inversión en Nettgau de conformidad con la contribución real de los OSB y los tableros de fibras, como productos, a los resultados de explotación.
5.4. OBSERVACIONES SOBRE LOS RESTANTES PUNTOS PLANTEADOS POR KRONOGROUP
(52)
En opinión de las autoridades alemanas, la evaluación de la ayuda debe basarse en los hechos conocidos en el momento de la notificación, es decir, el 7 de agosto de 2000.
(53)
Alemania considera que así se deduce de la interpretación de las Directrices de 1998. A este respecto, remite al punto 3.1 de las Directrices de 1998, que establece que la intensidad máxima de ayuda subvencionable se determinará basándose en el límite máximo para las ayudas regionales en el momento de la notificación. Además, según el punto 3.6 de las Directrices de 1998, debe determinarse la cuota de mercado anterior a la solicitud de ayuda. Por otra parte, el anexo de las Directrices de 1998 prevé en la sección «Control a posteriori» la posibilidad de que la Comisión compruebe la exactitud de la información facilitada en el contexto de la notificación.
(54)
Alemania alega, además, que en el momento de la notificación todavía no había cifras del consumo aparente para el año 1999. Para determinar la tasa media de crecimiento anual del consumo aparente a lo largo de los últimos cinco años, como exige el punto 7.8 de las Directrices de 1998, se necesitan en cualquier caso cifras sobre el consumo aparente de seis años y no de cinco, como afirmaba KronoGroup. Esto se debe a que la tasa de crecimiento para un año dado se calcula comparando el consumo de dos años consecutivos.
(55)
Por lo que se refiere a la presunta deslocalización de puestos de trabajo, Alemania confirma el cierre de la planta de Sassenburg. A este respecto, explicó que las instalaciones de Sassenburg eran estructuralmente las instalaciones de tableros de fibras más antiguas de Glunz y funcionaban con considerables pérdidas. Por consiguiente, ya no tenían posibilidades de sobrevivir y debían cerrar, independientemente de la nueva inversión en Nettgau. […] trabajadores que antes trabajaban en Sassenburg se han trasladado a Nettgau ([…] % de sus trabajadores).
(56)
En sus observaciones a los comentarios de KronoGroup, Alemania añade que, en cualquier caso, las Directrices de 1998 solo exigen que los nuevos puestos de trabajo se creen en la zona asistida de que se trate, no que deban ser ocupados por personas de dicha zona. El objetivo principal es fomentar el desarrollo de la zona asistida en cuestión.
(57)
Según información facilitada por Alemania, la maquinaria de Sassenburg también se trasladará en parte a Nettgau; esta maquinaria, sin embargo, no está incluida en los costes subvencionables del proyecto, por lo que la transferencia tampoco es relevante a efectos de la ayuda. Con un valor contable de aproximadamente […] EUR esta maquinaria solo representa en cualquier caso un porcentaje muy pequeño del proyecto de inversión total.
VI. EVALUACIÓN DE LA AYUDA
(58)
La evaluación se basa en los hechos, cifras y circunstancias que se conocían en el momento de la notificación, el 7 de agosto de 2000. Puesto que entre la notificación inicial y la presente Decisión ha transcurrido algún tiempo, no se descarta que las circunstancias hayan cambiado, los mercados hayan evolucionado y los hechos referentes al proyecto hayan resultado distintos de lo previsto inicialmente. Sin embargo, la Comisión no puede tener esto en cuenta en su evaluación. En general, la Comisión ha de tomar una decisión antes de que la inversión se realice efectivamente, basándose en estimaciones de perspectivas y cifras de mercado futuras. No obstante, si unos años después resultara, por ejemplo, que los mercados han evolucionado de forma distinta, las intensidades de ayuda no se adaptan a posteriori. Aunque en el presente asunto la Comisión debe tomar una decisión más de diez años después de la notificación inicial, debe basar su evaluación en hechos y circunstancias conocidas en el momento de la notificación y no en información posterior.
6.1. EXISTENCIA DE UNA AYUDA A EFECTOS DEL ARTÍCULO 107, APARTADO 1, DEL TFUE
(59)
La ayuda en cuestión fue concedida por un Estado miembro y mediante recursos estatales con arreglo a lo dispuesto en el artículo 107, apartado 1, del TFUE (véase el punto 2.1 de la presente Decisión). La ayuda otorga a Glunz y OSBD una ventaja ya que, sin ella, las empresas tendrían que haber costeado las inversiones totales. Puesto que un volumen considerable de los tableros de madera en cuestión se exporta a otros países, en el correspondiente sector de la madera existe comercio entre Estados miembros. Por ello, las ventajas financieras otorgadas a ambas empresas podrían falsear la competencia de forma que puede afectar al comercio entre los Estados miembros. Así pues, la Comisión considera que la medida notificada constituye ayuda estatal a favor de Glunz AG y OSBD con arreglo a lo dispuesto en el artículo 107, apartado 1, del TFUE.
6.2. REQUISITOS DE NOTIFICACIÓN
(60)
Según el artículo 108, apartado 3, del TFUE, los Estados miembros deben notificar todas las medidas de ayuda antes de llevarlas a efecto. La ayuda prevista se concederá en el contexto de dos regímenes de ayuda regionales ya autorizados por la Comisión.
(61)
Sin embargo, de conformidad con las Directrices de 1998, la intensidad de ayuda a grandes proyectos de inversión está excluida del ámbito de aplicación de los regímenes aprobados si la ayuda en cuestión supera determinados umbrales.
(62)
La ayuda prevista asciende en total a 69 797 988 EUR. Si se considera que la ayuda se refiere a un único proyecto de inversión, existe obligación de notificación en virtud del punto 2.1 ii) de las Directrices de 1998, puesto que la ayuda total asciende a más de 50 000 000 EUR.
(63)
Como se menciona en el punto 2.3 de la presente Decisión, las autoridades alemanas han explicado con detalle que esta ayuda se concede a un único proyecto de inversión.
(64)
El punto 7.2, segundo párrafo, de las Directrices de 1998 establece que un proyecto de inversión no podrá dividirse artificialmente en subproyectos para eludir la obligación de notificación. En el presente asunto, sin embargo, esto no ocurriría. Aun cuando se considerara que se trata de dos proyectos de inversión distintos, seguiría no obstante habiendo obligación de notificar las ayudas de inversión a las instalaciones de Glunz y a las de OSBD.
(65)
Por consiguiente, la Comisión concluye que la ayuda debe notificarse y evaluarse de conformidad con las Directrices de 1998.
6.3. LOS TRES CRITERIOS DE EVALUACIÓN DE LAS DIRECTRICES DE 1998
(66)
Para determinar la intensidad máxima de ayuda subvencionable para un proyecto de inversión, según las Directrices de 1998, la Comisión debe determinar la intensidad máxima de ayuda (límite máximo de ayuda regional) que podría obtener una empresa en la zona asistida de que se trate con arreglo al régimen de ayuda regional autorizado vigente en el momento de la notificación.
(67)
Puesto que la notificación se realizó el 7 de agosto de 2000, es de aplicación el mapa de ayudas regionales 2000-2006 (16). Nettgau (Sajonia-Anhalt) se encuentra en una región asistida con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE con un límite máximo, expresado como equivalente bruto de subvención (EBS), del 35 % en el momento de la notificación. La Comisión señala que la intensidad de ayuda prevista del 35 % bruto no supera el límite máximo de ayuda regional vigente.
(68)
Según las Directrices de 1998, la Comisión debe aplicar tres coeficientes correctores al porcentaje del 35 % para determinar la intensidad máxima de ayuda subvencionable para el proyecto en cuestión: competencia (T), relación capital-empleo (I) e incidencia regional (M).
(69)
Como ya se ha dicho, KronoGroup también afirma que la Comisión debía valorar por separado la ayuda para las instalaciones de OSB y la ayuda para las instalaciones de tableros de fibras, en lugar de calcular una única intensidad de ayuda para el proyecto conjunto, puesto que ambas inversiones y ambos mercados de producto podían separarse claramente uno de otro.
(70)
La Comisión señala al respecto que, en el punto 7.2 de las Directrices de 1998, se define «proyecto de inversión» como una inversión en activos fijos para la creación de un nuevo establecimiento, la ampliación de uno existente o el inicio de una actividad que presuponga un cambio fundamental del producto o del proceso de producción de un establecimiento existente.
(71)
Las autoridades alemanas adujeron argumentos detallados sobre los vínculos existentes entre ambas instalaciones, creadas en un mismo emplazamiento por dos empresas filiales pertenecientes al mismo grupo. Ambas instalaciones tienen sus líneas de producción ligadas entre sí por una infraestructura técnica común. Los tableros OSB y los tableros de fibras se transformarán y recibirán los acabados en el mismo departamento de corte, en el mismo departamento de revestimiento y en el mismo departamento de realización de ranuras y lengüetas. Además, las partículas resultantes de la transformación de los OSB se emplearán en las instalaciones adyacentes de tableros de fibras. Además, una administración central gestionará ambas instalaciones, incluidas sus actividades de comercialización, suministro y ventas.
(72)
Habida cuenta de la estrecha relación técnica, funcional y administrativa existente entre ambas instalaciones, creadas en un mismo emplazamiento, la Comisión considera que las inversiones en la planta de OSB y en la de tableros de fibras constituyen un único proyecto de inversión, es decir, una inversión para la creación de una empresa. Por consiguiente, la intensidad máxima de ayuda subvencionable se calculará para este proyecto de inversión total.
6.3.1. FACTOR DE COMPETENCIA (T)
6.3.1.1. Normas aplicables
(73)
De conformidad con el punto 3.2 de las Directrices de 1998, la autorización de ayudas a empresas que ejercen su actividad en sectores con un exceso de capacidad estructural entraña un riesgo especial de falseamiento de la competencia. Cualquier aumento de la capacidad que no se compense con reducciones de capacidad en otros lugares agrava el problema del exceso de capacidad estructural. La Comisión señala que el proyecto notificado creará capacidad adicional en el mercado interior. Por tanto, al determinar el factor de competencia debe examinarse si el proyecto va a llevarse a cabo en un sector o subsector que adolece de un exceso de capacidad estructural.
(74)
Si se dispone de datos suficientes sobre la utilización de la capacidad, de conformidad con el punto 3.3 de las Directrices de 1998, la Comisión debe limitar su análisis para determinar el factor de competencia a la posible existencia de exceso de capacidad grave/estructural en el sector o subsector en cuestión.
(75)
De conformidad con el punto 3.4 de las Directrices de 1998, la Comisión, solo a falta de datos suficientes sobre la utilización de la capacidad, determinará si la inversión tiene lugar en un mercado en retroceso. Según la sentencia T-27/02 Kronofrance/Comisión del Tribunal de Primera Instancia, los puntos 3.4 y 3.10 de las Directrices de 1998 deben interpretarse sin embargo en el sentido de que, en el caso de que los datos relativos a la utilización de la capacidad del sector de que se trate no le permitan llegar positivamente a la conclusión de que existe un exceso de capacidad estructural, la Comisión debe examinar si el mercado de que se trate está en retroceso. Con la sentencia Alemania y otros/Kronofrance el Tribunal de Justicia confirmó la sentencia del Tribunal de Primera Instancia.
(76)
Por consiguiente, la Comisión analizará primero si existen datos suficientes sobre la utilización de la capacidad. Si no es así, o si de los datos se desprende que no existe exceso de capacidad estructural, basándose en los datos sobre el consumo aparente la Comisión examinará si el mercado está en retroceso. De conformidad con el punto 3.6 de las Directrices de 1998, la Comisión también debe determinar si, antes de solicitar una ayuda, los beneficiarios ya poseen una cuota de mercado del 40 %.
(77)
Los datos de mercado sobre la utilización de la capacidad deberán establecerse al nivel de segmentación más bajo posible de la clasificación de la NACE. Además, para poder determinar si se trata de un mercado en retroceso o si se ha sobrepasado el límite de la cuota de mercado, la Comisión debe definir el mercado de referencia del producto o productos afectados por el proyecto de inversión.
6.3.1.2. Productos concernidos
(78)
El proyecto de inversión concierne a la fabricación de OSB (Oriented Strand Board) y tableros de fibras.
(79)
Los tableros de fibras están hechos de viruta de madera en rollo triturada y/o viruta reciclada unida mediante un aglutinante orgánico. Se utilizan principalmente en el sector del mueble y en carpintería de interiores.
(80)
Los tableros OSB están hechos de viruta de pino prensada en tres capas. Se utilizan principalmente en edificios prefabricados, en el sector del embalaje y en la renovación de edificios antiguos. El OSB se inventó en la década de 1950 en los Estados Unidos. En la década de 1980 y 1990 ganó amplia aceptación en el mercado de tableros de madera y desde entonces se utiliza a menudo como sustituto del contrachapado (de maderas blandas), que es más caro.
6.3.1.3. Mercado de referencia
(81)
Según el punto 7.6 de las Directrices de 1998, el mercado o mercados de productos de referencia comprende los productos que son objeto del proyecto de inversión y, en su caso, los productos considerados sustituibles por el consumidor (en razón de las características de los productos, precios y uso previsto) o el productor (debido al carácter flexible de las instalaciones de producción). El mercado geográfico de referencia comprende normalmente el EEE o, en su caso, una parte significativa del mismo, si las condiciones de competencia en dicha zona pueden distinguirse de manera suficiente de otras zonas del EEE.
(82)
El proyecto se refiere a la fabricación de tableros OSB y tableros de fibras. Según las autoridades alemanas, en las instalaciones de producción no pueden fabricarse varios productos distintos sino únicamente variaciones de los mismos productos con distintas calidades de superficie. Por consiguiente, desde el punto de vista de la producción, la sustitución debido al carácter flexible de las instalaciones de producción está descartada.
(83)
Desde el punto de vista de la oferta, los tableros de fibras y los OSB son, sin embargo, en cierta medida sustituibles, especialmente en el sector de edificios prefabricados. No obstante, esta sustitución afecta a menos del 10 % del volumen del mercado y, por tanto, debe considerarse limitada (17), lo que al parecer es debido a la diferenciación de usos finales y a la considerable diferencia de precio (los tableros OSB cuestan 285 EUR/m3 y los tableros de fibras 117 EUR/m3). La Comisión considera que la sustituibilidad es demasiado marginal para justificar que los OSB y los tableros de fibras se asignen al mismo mercado de producto.
(84)
En su decisión de incoar el procedimiento contemplado en el artículo 108, apartado 2, del TFUE, la Comisión consideró que los tableros de fibras constituían un mercado de producto separado. Puesto que esta conclusión no ha sido impugnada, la Comisión señala que, a efectos de esta evaluación, los tableros de fibras constituyen un mercado de producto de referencia independiente.
(85)
Por lo que se refiere a los OSB, en la Decisión de incoar el procedimiento contemplado en el artículo 108, apartado 2, del TFUE, se concluyó que en el EEE parece existir cierta sustituibilidad entre los OSB y (determinados tipos/categorías) de madera contrachapada.
(86)
La madera contrachapada es un compuesto de polímeros de madera muy versátil. Se compone fundamentalmente de un número impar de capas finas de madera, unidas mediante un adhesivo sintético o natural, que forman una chapa. Hay contrachapado de maderas blandas y de maderas duras. Las maderas blandas como la del abeto, la pícea y el pino son (predominantemente) maderas procedentes de coníferas de hoja perenne (el término no se refiere a la dureza de la madera), las maderas duras proceden de árboles de hoja ancha, que dan frutos frescos o secos y, en su mayoría, en invierno entran en reposo vegetativo.
(87)
Con el fin de aclarar el grado de sustituibilidad de los OSB y los distintos tipos/segmentos de madera contrachapada, la Comisión invitó a los interesados a que formularan sus observaciones para definir el mercado al que pertenecen los OSB.
(88)
Las observaciones presentadas por Alemania y KronoGroup, uno de los principales competidores del beneficiario, coinciden en que el mercado de referencia comprende los OSB y la madera contrachapada en usos finales como envases, cercas, armazones, recubrimientos de suelos y revestimientos interiores y de paredes. Solo en estos usos finales existe un potencial de sustitución entre los OSB y la madera contrachapada superior al 50 %. Sin embargo, debido a las distintas propiedades de los materiales, el potencial de sustitución en vehículos de transporte (relación fuerza/peso) y en el sector del mueble (por su apariencia) es muy bajo (inferior al 20 %). Los estudios de Jaakko Pöyry (18), confirmaron estos argumentos y el grado de sustituibilidad en los distintos usos finales.
(89)
Los usos finales mencionados en el considerando 88 prácticamente coinciden con los del contrachapado de maderas blandas (la única diferencia reside en que el contrachapado de maderas blandas, al contrario que los OSB, además se utiliza en el sector de la construcción). La sustituibilidad entre los OSB y el contrachapado de maderas duras, sin embargo, no es suficientemente elevada para justificar que se asignen al mismo mercado de referencia.
(90)
Por consiguiente, la Comisión define el mercado de referencia al que pertenecen los OSB como el mercado para los OSB y la madera contrachapada para usos finales como envases, cercas, armazones, recubrimientos de suelos y revestimientos interiores y de paredes que, en gran medida, coincide con el mercado de los OSB y del contrachapado de maderas blandas.
(91)
Aunque un volumen significativo de tableros de madera se transporta a través de fronteras, se trata de un producto pesado y voluminoso. Como consecuencia, el transporte a grandes distancias en general es costoso, por lo que el radio de transporte se restringe a unos 800 km. Las diversas zonas de suministro se pueden describir como varios círculos que se superponen y tienen como centro las instalaciones de producción. Dada la dispersión de las distintas instalaciones de producción y los diversos grados de solapamiento de las zonas naturales de suministro, los efectos pueden transmitirse de un círculo a otro, de lo que se deduce que el EEE constituye el mercado geográfico de referencia para ambos productos (19).
6.3.1.4. Datos sobre la utilización de la capacidad
(92)
Según el punto 7.7 de las Directrices de 1998, se considerará que existe un exceso de capacidad estructural cuando el promedio de la tasa de utilización de la capacidad del sector o subsector pertinente de los últimos cinco años esté más de dos puntos porcentuales por debajo del sector manufacturero en su conjunto. Se considera que existe un exceso de capacidad estructural importante cuando la diferencia con respecto al promedio del sector manufacturero es superior a cinco puntos porcentuales.
(93)
Según la nota a pie de página 13 de las Directrices de 1998, los datos de mercado sobre la utilización de la capacidad deberán establecerse al nivel de segmentación más bajo posible de la clasificación de la NACE. La Comisión opina que la producción de OSB y de tableros de fibras de Glunz y OSBD corresponde a la clase 20.20 de la NACE (Fabricación de chapas y tableros de madera), puesto que la fabricación de tableros de fibras, madera contrachapada y OSB representan el 81 % de toda la producción de tableros de madera en Europa (20). Por consiguiente, la Comisión considera oportuno basar su evaluación en datos de la utilización de la capacidad de la clase NACE 20.20.
(94)
Alemania ha presentado datos sobre la tasa media de utilización de los años 1994-1998 (que son los cinco años sobre los que existían datos en el momento de la notificación) en el EEE para la clase NACE 20.20 relativos a la fabricación de tableros de madera. Estos datos, procedentes de un estudio realizado por un experto independiente (21), cumplen los requisitos del punto 7.7 de las Directrices, puesto que corresponden al nivel de segmentación más bajo posible de la clasificación de la NACE.
(95)
Como base para el cálculo de la capacidad anual, el experto definió la capacidad diaria (23 horas) de unas instalaciones de producción durante 300 días al año. El experto determinó esta base para el cálculo de la capacidad anual a partir de datos del sector y de su propia base de datos (Wood-Based Panel Mill Databank), que incluye datos sobre la capacidad de distintas instalaciones y prensas. La cifra de 23 horas/300 días tiene en cuenta las diferencias en cuanto a tipo y antigüedad de la maquinaria y la configuración de las instalaciones de producción.
(96)
El estudio concluyó que la tasa de utilización de la capacidad anual entre 1994 y 1998 (que son los cinco años sobre los que existían datos en el momento de la notificación) en el EEE ascendió al 88,8 % para los tableros de fibras, al 80,4 % para los OSB, al 88,8 % para los tableros de fibras y los OSB conjuntamente y al 85 % para el total de los tableros de madera (NACE 20.20).
(97)
La tasa de utilización de la capacidad total del sector de tableros de madera (NACE 20.20) en el EEE figura en el siguiente cuadro:
1994
1995
1996
1997
1998
Producción total (en 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Capacidad total (en 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Tasa de utilización
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
La Comisión ha considerado además otro estudio (22) realizado por encargo suyo. En este otro estudio, tomando como base una capacidad de 22 horas diarias y 345 días al año desde el año 1995 al 1997, se determinó una utilización media del 81,8 %. Este estudio parece basarse únicamente en la capacidad media anual de instalaciones modernas; además, no hay datos de los años restantes del período comprendido entre 1994 y1998.
(99)
Según el punto 3.1 de las Directrices de 1998, si procede, la Comisión se servirá de datos externos independientes para evaluar los probables efectos sobre la competencia en el mercado de referencia. No obstante, en el caso de que no se puedan obtener con facilidad, la Comisión aceptará sin reservas los datos correspondientes de los Estados miembros. La Comisión considera el estudio presentado por las autoridades alemanas suficientemente fiable. Por otra parte, el otro estudio, aunque no aporta información completa, llegaría a los mismos resultados.
(100)
En el período 1994-1998, la tasa media anual de utilización de la capacidad en el conjunto de la industria manufacturera de la Unión fue del 81,72 %.
(101)
Teniendo todo esto en cuenta, la Comisión concluye que el proyecto de inversión produciría un aumento de la capacidad en un sector en el que no hay exceso de capacidad. Sin embargo, según la sentencia Kronofrance/Comisión del Tribunal de Primera Instancia, cuando la Comisión llegue a la conclusión de que no existe exceso de capacidad estructural, como en el presente asunto, deberá dirimir la cuestión de si se trata de un mercado en retroceso.
6.3.1.5. Datos sobre el consumo aparente
(102)
Para determinar si se trata de un mercado en retroceso, de conformidad con el punto 3.4 de las Directrices de 1998, la Comisión comparará la evolución del consumo aparente del producto o productos de que se trate (es decir, producción más importaciones menos exportaciones) con la tasa de crecimiento del conjunto de la industria manufacturera en el EEE.
(103)
Según el punto 7.8 de las Directrices de 1998, se considerará que el mercado del producto o productos en cuestión está en retroceso si a lo largo de los últimos cinco años la tasa media de crecimiento anual del consumo aparente del producto o productos en cuestión fue significativamente inferior (más del 10 %) al promedio anual del sector manufacturero del EEE en su conjunto, a menos que exista una fuerte tendencia al alza en la tasa de crecimiento relativa de la demanda del producto o productos. Por mercado en retroceso absoluto se entenderá aquel cuya tasa media de crecimiento anual del consumo aparente a lo largo de los últimos cinco años sea negativa.
(104)
La tasa media de crecimiento anual del sector manufacturero en el EEE en su conjunto en los años 1993 a 1998 (23) fue del 5,78 %.
(105)
El estudio realizado por un experto independiente (24) con datos para valorar el consumo aparente de tableros de fibras (en mil millones EUR) dio las siguientes cifras para el período 1993-1998 (que son los seis años sobre los que existían datos en el momento de la notificación):
Mil millonesEUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Crecimiento anual
Tableros de fibras
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
La Comisión señala que la diferencia de crecimiento (5,78 % frente al 4,15 %) supera el 10 %. El resultado sería el mismo si se tomaran en cuenta las cifras hasta 1999 (es decir, del período 1994-1999), como preconiza KronoGroup.
(107)
En sus observaciones, las autoridades alemanas remiten al punto 7.8 de las Directrices de 1998, según el cual no se considerará que el mercado está en retroceso relativo (aun cuando la tasa de crecimiento anual sea significativamente inferior al promedio del sector manufacturero del EEE en su conjunto) cuando se observe una fuerte tendencia al alza en la tasa de crecimiento relativo de la demanda del producto. Las autoridades alemanas remiten al respecto a un estudio que muestra que el consumo aparente de tableros de fibras en el período 1973-2003 aumentó un 36 % más rápidamente que el valor añadido del sector manufacturero.
(108)
La Comisión considera que este hecho no es prueba suficiente de una fuerte tendencia al alza en la tasa de crecimiento relativo de la demanda de tableros de fibras. Esta condición de las Directrices de 1998 apunta a una situación en la que, si bien es cierto que la tasa media anual de crecimiento del mercado de referencia en los últimos cinco años era baja, sin embargo en los últimos años se apreciaba una clara tendencia al alza que, en los próximos años, es decir, a corto plazo, podría continuar si se llevara a efecto la inversión beneficiaria de la ayuda. Se garantizaría así que los efectos distorsionadores de la competencia serían limitados.
(109)
El estudio, no obstante, maneja datos a muy largo plazo que no permiten predicciones para un futuro inmediato, que es más relevante para la evaluación del impacto de la inversión. Además, presenta datos hasta 2003, de los que no se disponía en el momento de la notificación inicial en el año 2000.
(110)
Por consiguiente, la Comisión considera que el mercado de tableros de fibras está relativamente en retroceso con arreglo al punto 7.8 de las Directrices de 1998 y el factor de competencia T para este producto debe fijarse en el 0,75.
(111)
La tasa media de crecimiento anual del sector manufacturero en el EEE en los años 1993 a 1998 fue del 5,78 %.
(112)
En su notificación, Alemania remite al estudio de un consultor independiente (25), en el que figuran los siguientes datos sobre el valor del consumo aparente de OSB y de tableros de fibras en usos finales como envases, cercas, armazones, recubrimientos de suelos y revestimientos interiores y de paredes en el período 1993-1998 (en miles de millones EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Crecimiento anual
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Segmentos de madera contrachapada
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB y segmentos de madera contrachapada (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Así pues, en el mercado de referencia al que pertenecen los OSB y los segmentos de madera contrachapada en usos finales como envases, cercas, armazones, recubrimientos de suelos y revestimientos interiores y de paredes, la diferencia de crecimiento entre el 5,78 % y el 5,765 % no es superior al 10 %. Por consiguiente, según el punto 7.8 de las Directrices de 1998, el mercado de referencia no está en retroceso, por lo que al mercado de OSB debe aplicarse un factor de competencia T igual a 1.
6.3.1.6. Cuotas de mercado en el mercado de referencia
(114)
Al determinar el factor de competencia, según el punto 3.6 de las Directrices de 1998, la Comisión debe examinar también si la cuota de mercado del grupo al que pertenecen Glunz y OSBD en el mercado de referencia asciende al 40 % como mínimo, lo que implicaría que existe el peligro de que la concesión de los niveles máximos de ayuda normalmente permitidos en la región considerada podría falsear indebidamente la competencia.
(115)
Las autoridades alemanas han presentado los siguientes datos sobre las cuotas de mercado del grupo SONAE, la empresa matriz de la empresa Tafisa, a la que pertenecen Glunz y OSBD, a nivel del EEE (27) en el año 1999 (antes de la inversión) y 2002 (después de la inversión):
Mercados de producto
1999 (antes de la inversión)
2002 (después de la inversión)
Tableros de fibras
[…]
[…]
OSB y segmentos de madera contrachapada (28)
[…]
[…]
(116)
Las cifras presentadas muestran que la cuota del grupo SONAE en los mercados de referencia en el momento de la notificación no superaba el 40 %. Por consiguiente, no deben reducirse los factores de competencia establecidos.
6.3.2. CRITERIO DE RELACIÓN CAPITAL-EMPLEO (I)
(117)
En sus observaciones, KronoGroup sostenía que los puestos de trabajo reubicados como consecuencia del cierre de la planta de tableros de fibras de Glunz en Sassenburg no debían tenerse en cuenta al determinar los factores de relación capital-empleo y de incidencia regional (ambos dependen del número de puestos de trabajo creados por la inversión). En opinión de KronoGroup, tener en cuenta estos puestos sería contrario al objetivo declarado de las Directrices de 1998 de crear empleo en la zona en cuestión para la población local.
(118)
El concepto de «creación de puestos de trabajo», a tenor de las Directrices de 1998, debe interpretarse en relación con la zona asistida, puesto que el proyecto estimula el desarrollo regional mediante la creación de puestos de trabajo. Por consiguiente, parece justificado aceptar como «creación de empleo» aquellos puestos de trabajo nuevos en la zona en cuestión. Además, la creación de puestos de trabajo en la zona asistida indudablemente beneficia a la misma debido a los efectos indirectos, aun cuando los puestos los ocupen trabajadores que viven en una zona vecina (en el presente asunto, se trata de una zona no asistida del mismo Estado miembro), y cumple así el objetivo principal perseguido por la ayuda regional.
(119)
Por consiguiente, la Comisión tendrá en cuenta estos puestos de trabajo al determinar los factores de relación capital-empleo y de incidencia regional del proyecto de inversión.
(120)
Las Directrices de 1998 contienen un criterio de relación capital-empleo, al que debe adaptarse la intensidad máxima de ayuda autorizada, con el fin de favorecer a aquellos proyectos que contribuyen efectivamente a una mayor reducción del desempleo mediante la creación de un número relativamente más elevado de puestos de trabajo directos.
(121)
Los distintos factores de relación capital-empleo se enumeran en el punto 3.10.2 de las Directrices de 1998. En el presente asunto, se crearán 355 puestos de trabajo con una inversión total de 199 400 000 EUR. Esto corresponde a un ratio de 561 700 EUR/puesto de trabajo, por lo que el coeficiente corrector I de la intensidad máxima de ayuda autorizada es del 0,8.
6.3.3. CRITERIO DE INCIDENCIA REGIONAL (M)
(122)
El criterio de incidencia regional tiene en cuenta los efectos positivos de una nueva inversión subvencionada en la economía de la región asistida afectada. La creación de puestos de trabajo puede utilizarse como indicador de la contribución de un proyecto al desarrollo de la zona en cuestión. Mediante una inversión intensiva en capital puede crearse un número considerable de puestos de trabajo indirectos en esa región asistida y en otras regiones asistidas vecinas. Por creación de puestos de trabajo se entiende en este contexto los puestos de trabajo creados tanto directamente por el proyecto como por los proveedores y clientes directos como consecuencia de la inversión objeto de ayuda.
(123)
En el momento de la notificación de 7 de agosto de 2000, las autoridades alemanas estimaron en 520 en total los puestos de trabajo indirectos resultantes de la inversión una vez terminado el centro integrado de tratamiento de la madera, desglosados como sigue en función de las necesidades de cada ámbito de producción:
Producción OSB
Puestos de trabajo indirectos
Producción OSB
Puestos de trabajo de refuerzo
Producción de tableros de fibras
Puestos de trabajo indirectos
Producción de tableros de fibras
Puestos de trabajo de refuerzo
Total
Acondicionamiento de la madera
61
11
70
12
154
Transporte de madera hasta las instalaciones
42
8
77
14
141
Transporte de cola hasta las instalaciones
5
8
13
Transporte de combustible hasta las instalaciones
2
3
5
Transporte de papel de melamina
1
1
Transporte desde las instalaciones hasta los clientes
50
9
76
14
149
Servicios (mantenimiento y reparación de las instalaciones)
17
3
17
3
40
Servicios de limpieza
5
5
10
Alojamiento, bienes de consumo para el personal
2
5
7
Total
184
31
262
43
520
(124)
La cifra estimada de nuevos puestos de trabajo se calculó como sigue:
(125)
Según las autoridades alemanas, la principal fuente de creación de empleo indirecto, 309 puestos de trabajo, generados por ambas instalaciones, es el suministro de material a las instalaciones de producción y la entrega de productos finales a los clientes.
(126)
La fabricación prevista de aproximadamente […] m3 de productos OSB dará lugar a unas ventas de unos […] m3. La producción de un m3 de producto final necesitará aproximadamente […] m3 de madera, lo que da como resultado unos […] m3 al año. Las necesidades anuales de cola y productos químicos se calculan en […] t y las necesidades anuales de combustible en […] t.
(127)
La materia prima para los productos OSB es 100 % madera procedente de bosques en un radio de aproximadamente 100 km a la redonda de las instalaciones. Las necesidades diarias de las instalaciones se estiman en […] m3, transportados en camiones con una capacidad de […] m3. A dos viajes diarios y una capacidad de […] m3, resultan 39 camiones y 39 conductores, 8 refuerzos y 3 mecánicos, en total 50 puestos de trabajo indirectos. No obstante, la Comisión considera que los puestos de trabajo de refuerzo no se ajustan a la definición de puesto de trabajo a tenor de lo dispuesto en los puntos 3.7 y 7.5 de las Directrices de 1998 (29). Por consiguiente, solo se puede aceptar la cifra de 42 puestos de trabajo indirectos para el transporte de materiales a las instalaciones de producción.
(128)
Las ventas previstas de […] m3 darían, en 251 días de trabajo, un volumen de […] m3 de productos OSB por día transportados en camiones de una capacidad de […] m3. 46 viajes diarios requieren 46 conductores, 9 puestos de refuerzo y 4 mecánicos y crearían, por tanto, 59 nuevos puestos de trabajo indirectos. Sin contar los puestos de refuerzo, la creación de puestos de trabajo indirectos para el transporte del producto final a los clientes es de 50.
(129)
La capacidad de producción de las instalaciones de tableros de fibras se estima en aproximadamente […] m3 de tableros en bruto y […] m3 de tableros con revestimiento. Se prevén unas ventas de […] m3 de tableros en bruto y […] m3 de tableros con revestimiento. La diferencia entre capacidad y previsión de ventas se debe a que una parte considerable de tableros de fibras se somete a un proceso de revestimiento. La demanda total de madera se establece en […] m3 anuales. Las necesidades anuales de cola y productos químicos se calculan en […] t y las necesidades anuales de combustible en […] t.
(130)
La madera para los tableros de fibras también se transporta en un radio de aproximadamente 100 km a la redonda de las instalaciones. Las necesidades diarias se estiman en […] m3 de troncos, […] m3 de madera de embalaje y […] m3 de viruta. La capacidad de transporte se cifra en […] m3 para los troncos y […] m3 para madera de embalaje y viruta. De esto resultan 72 viajes diarios, que requieren 72 conductores y 14 puestos de refuerzo así como 5 mecánicos, lo que daría un total de 91 puestos de trabajo indirectos creados. Si no se tienen en cuenta los puestos de refuerzo, serían 77 los puestos de trabajo creados para la entrega de materiales a las instalaciones de tableros de fibras.
(131)
Las ventas previstas de […] m3 anuales darían, en 251 días de trabajo, un volumen de […] m3 de tableros de fibras por día, transportados en camiones de una capacidad de […] m3. Si de los 71 conductores, 14 puestos de refuerzo y 5 mecánicos se restan los puestos de refuerzo, se puede aceptar una cifra de 76 puestos de trabajo indirectos creados para la entrega del producto final a los clientes.
(132)
Las autoridades alemanas no han facilitado información sobre los 19 puestos de trabajo indirectos que se crearían para el transporte de cola, combustible y papel de melamina en ambas instalaciones. No obstante, la Comisión considera esta cifra realista.
(133)
Por lo tanto, la Comisión considera que se pueden crear un total de 264 puestos de trabajo indirectos relacionados con el transporte.
(134)
El acondicionamiento de la madera, que se realiza 251 días al año, es la segunda fuente de creación de puestos de trabajo indirectos.
(135)
Para la fabricación de OSB se requiere un volumen diario de […] m3 de madera, que se procesa mecánicamente en un 95 % y manualmente en un 5 %. La producción mecánica de […] m3 necesita 25 equipos, compuestos cada uno por 2 maquinistas y 2 trabajadores de la madera, así como un puesto de refuerzo por cada 6 equipos; cada equipo tiene una producción diaria de […] m3, lo que arroja 54 puestos de trabajo. La producción manual de […] m3 requiere 13 trabajadores forestales con una producción diaria de […] m3 cada uno. Según información facilitada por las autoridades alemanas, además de los 67 puestos de trabajo indirectos creados, se crearán 13 puestos de refuerzo, lo que da una cifra total de 80 puestos de trabajo. No obstante, de los 67 puestos de trabajo indirectos creados solo 61 se crean en la zona asistida o en zonas asistidas adyacentes, por lo que solo estos deben tenerse en cuenta.
(136)
Para la fabricación de tableros de fibras se requiere un volumen diario de […] m3 de madera, que se procesa mecánicamente en un 95 % y manualmente en un 5 %. Basándose en los mismos cálculos realizados para las actividades forestales en la producción de OSB, las autoridades alemanas estiman la creación de puestos de trabajo indirectos en 41, incluidos 5 puestos de refuerzo. No obstante, de los 41 puestos de trabajo indirectos creados solo 32 se crean en la zona asistida o en zonas asistidas adyacentes, por lo que solo estos deben tenerse en cuenta.
(137)
Por lo que se refiere al volumen diario de […] m3 de madera de embalaje, las autoridades alemanas estiman en 36 los puestos de trabajo indirectos para la recogida, el transporte y la clasificación, 7 puestos de refuerzo y 7 puestos para compra de material, logística, etc. Sin embargo, de los 43 puestos de trabajo indirectos creados, solo se crean 38 en la zona asistida o en zonas asistidas adyacentes.
(138)
En total, la Comisión considera que la creación de puestos de trabajo indirectos puede fijarse en 131.
(139)
Las autoridades alemanas no han facilitado información sobre la creación de 51 puestos de trabajo, más 6 de puestos de refuerzo, en el sector servicios así como el alojamiento y los bienes de consumo. Puesto que algunos de estos puestos de trabajo podrían compartirlos ambas instalaciones de producción, la Comisión considera que solo es realista la cifra de 45 puestos de trabajo indirectos creados.
(140)
Teniendo todo esto en cuenta, el número total de puestos de trabajo indirectos creados en la zona asistida o en zonas asistidas adyacentes es de 440. Si no se tienen en cuenta los puestos de trabajo indirectos que solo se aseguran, el número total de puestos de trabajo indirectos sería de 407. Comparado con los 355 puestos de trabajo directos creados, en ambos casos (440 o 407) el ratio supera el 100 %, lo que da un factor de incidencia regional (M) de 1,5.
6.3.4. INTENSIDAD MÁXIMA DE AYUDA SUBVENCIONABLE PARA EL PROYECTO DE INVERSIÓN
(141)
La intensidad máxima de ayuda subvencionable se calcula mediante la fórmula R × T × I × M (30) expuesta en el punto 3.10 de las Directrices de 1998.
(142)
Puesto que el factor de competencia T es diferente en los dos productos afectados (1 para OSB y 0,75 para los tableros de fibras), hay que determinar cómo se debe calcular el factor de competencia combinado de todo el proyecto. Las Directrices de 1998 no dan orientaciones al respecto.
(143)
En un caso similar, que también entraba en el ámbito de aplicación de las Directrices de 1998 y afectaba a dos productos con diferente factor de competencia (ayuda estatal C 15/06 - Pilkington (31)), la Comisión señaló que sería artificial ponderar los dos factores de competencia en función del porcentaje relativo de la inversión en cada uno de los productos, puesto que el proyecto en cuestión consiste en unas instalaciones de producción completamente integradas. Por lo tanto, la Comisión utilizó en la ponderación el ratio de las capacidades creadas para ambos productos.
(144)
Como se explica en el punto 2.3 de la presente Decisión, el presente proyecto se refiere a dos instalaciones (una instalación de OSB y otra de tableros de fibras), ligadas entre sí por una infraestructura técnica común y una administración común. Los costes subvencionables de cada una de las instalaciones se pueden desglosar. Por lo tanto, en este caso, a diferencia de en la Decisión Pilkington, se puede calcular un factor de competencia combinado basado en el porcentaje de los costes de inversión subvencionables de los dos productos.
(145)
En sus observaciones a la Decisión de incoar el procedimiento, Alemania propuso una tercera posibilidad para la ponderación de los distintos factores de competencia de ambos productos, basándose en la contribución a los beneficios (32) de ambas instalaciones de producción. Según las autoridades alemanas, con ello se garantizaría que se tuviera en cuenta la contribución de ambos productos a los resultados de explotación.
(146)
Dependiendo del enfoque seguido, el factor de competencia combinado para el proyecto de inversión en su conjunto sería de 0,86 (cálculo basado en las capacidades relativas (33)), de 0,85 (cálculo basado en los costes de inversión relativos (34)) o de 0,92 (cálculo basado en la contribución a los beneficios relativa (35)).
(147)
Puesto que los otros dos factores necesarios para calcular la intensidad máxima de ayuda autorizada son del 0,8 (relación capital-empleo, I) y del 1,5 (incidencia regional, M), resulta una intensidad máxima de ayuda autorizada final del 36,12 %, 35,70 % o del 38,64 % con arreglo a la fórmula R × T × I × M expuesta en el punto 3.10 de las Directrices de 1998. Por lo tanto, la intensidad de ayuda del 35 % notificada por Alemania es compatible con las Directrices de 1998 en cualquier caso.
(148)
Por consiguiente, no es necesario determinar qué método utilizar para calcular el factor de competencia combinado. Sin embargo, el método propuesto por Alemania (que da el resultado más favorable) debe rechazarse en el presente asunto en cualquier caso, puesto que utiliza datos de 2004, de los que no se disponía en el momento de la notificación.
6.3.5. NO HAY UN REQUERIMIENTO DE RECUPERACIÓN
(149)
Se recuerda que las autoridades alemanas ya han abonado a los beneficiarios ayudas por un total de […] EUR (de un importe total autorizado de 69 797 988 EUR).
(150)
En sus observaciones, KronoGroup argumentó que la Comisión debería haber requerido la recuperación provisional de la ayuda de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 659/1999.
(151)
Un requerimiento de recuperación es una medida extraordinaria que la Comisión solo puede adoptar cuando se cumplen las condiciones específicas enumeradas en el artículo 11 del Reglamento (CE) no 659/1999. KronoGroup no ha aducido argumentos convincentes de que se cumplan dichas condiciones; en cualquier caso, en el presente asunto no estaría indicado un requerimiento de recuperación.
VII. CONCLUSIÓN
(152)
La Comisión concluye que Alemania concedió la ayuda en cuestión infringiendo lo dispuesto en el artículo 108, apartado 3, del TFUE. No obstante, la intensidad de ayuda del 35 % aplicada por Alemania es compatible con las Directrices de 1998. Por consiguiente, la ayuda en cuestión se considera compatible con el mercado interior.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
La ayuda estatal concedida por Alemania a favor de Glunz AG y de OSB Deutschland GmbH por importe de 69 797 988 EUR es compatible con el mercado interior de conformidad con el artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE.
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión será la República Federal de Alemania.
Hecho en Bruselas, el 23 de marzo de 2011.