NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
REGLAMENTO (UE) No 404/2010 DE LA COMISIÓN
de 10 de mayo de 2010
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinadas ruedas de aluminio originarias de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (el «Reglamento de base») y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 13 de agosto de 2009, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de determinadas ruedas de aluminio originarias de la República Popular China («el país afectado» o «China»).
(2)
El procedimiento se incoó a consecuencia de una denuncia presentada el 30 de junio de 2009 por la Association of European Wheel Manufacturers (EUWA) («el denunciante») en nombre de productores que representan un porcentaje elevado, en este caso más del 50 %, de la producción total de la Unión de determinadas ruedas de aluminio. La denuncia incluía pruebas de dumping respecto a dicho producto y del importante perjuicio resultante que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al denunciante, a los productores de la Unión mencionados en la denuncia, a otros productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores de la República Popular China, a los importadores, comerciantes, usuarios, proveedores y asociaciones notoriamente afectados, así como a los representantes de China. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(4)
Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que la solicitaron y que pudieron demostrar que existían razones particulares por las que debían ser oídas.
(5)
Habida cuenta del elevado número de productores exportadores de la República Popular China, de importadores y de productores de la Comunidad, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo para la determinación del dumping y del perjuicio, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiese decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores, importadores y productores de la Unión que se diesen a conocer y que facilitasen la información especificada en el anuncio de inicio.
(6)
En total, se manifestaron y facilitaron la información solicitada en el plazo establecido 36 empresas o grupos de empresas vinculadas («grupos») de China. Estas 36 empresas o grupos produjeron y/o exportaron el producto afectado al mercado de la Unión Europea durante el período de investigación y manifestaron su deseo de estar incluidos en la muestra. Pasaron a estar consideradas como empresas que cooperaron y fueron tenidas en cuenta para su inclusión en la muestra. El grado de cooperación de China, es decir, el porcentaje de exportaciones a la UE correspondiente a las empresas chinas que cooperaron respecto del total de las exportaciones chinas a la UE, fue superior al 90 %.
(7)
Previa consulta a las partes interesadas, de conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión seleccionó, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, una muestra basada en el mayor volumen de exportaciones que razonablemente puede ser investigado dentro del plazo disponible y teniendo también en cuenta la distribución geográfica de las empresas o grupos que cooperaron. La muestra seleccionada se compone de cuatro (grupos de) empresas, que representan el 47 % de las exportaciones a la UE de las 36 empresas o grupos que cooperaron, y alrededor del 43 % de las exportaciones totales a la UE procedentes de China. Las autoridades de la República Popular China y la Cámara de Comercio de China se pusieron de acuerdo en la elección de la muestra realizada por la Comisión, pero solicitaron que se incluyeran en la misma al menos otros dos (grupos de) empresas. Sin embargo, dado que la muestra seleccionada inicialmente está formada por 20 empresas pertenecientes a cuatro grupos, se decidió que no se podría agregar ninguna empresa o grupo más, ya que no permitiría la realización de las investigaciones dentro de los plazos legales.
(8)
Cinco productores exportadores de la República Popular China que no habían sido incluidos en la muestra solicitaron un examen individual y facilitaron la información pertinente en el plazo fijado, a efectos de la aplicación del artículo 9, apartado 6, y del artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base. Sin embargo, ante el tamaño de la muestra, que incluía a cuatro grupos con muchas empresas implicadas, la Comisión concluye, de conformidad con el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base, que no se puede realizar un examen individual de los productores exportadores de la República Popular China porque sería excesivamente gravoso e impediría terminar la investigación a su debido tiempo.
(9)
Para que los productores exportadores de China que lo desearan pudieran presentar una solicitud de trato de economía de mercado o de trato individual de conformidad con el artículo 17, apartado 3, la Comisión envió formularios de solicitud a los productores exportadores chinos que lo solicitaron y a las autoridades chinas.
(10)
El aviso de inicio se envió a unos 40 productores de ruedas de aluminio de la Unión. Se recibieron 17 respuestas. Se incluyeron en la muestra cinco grupos de empresas, ya que se consideraron representativas de la producción total de la Unión en volúmenes de ventas y de producción en la UE (más del 75 %), cobertura geográfica y tipo de actividad, es decir, las ventas a los fabricantes de equipos originales y en el denominado mercado secundario; véase el considerando 19 y siguientes para más detalles. Aunque la mayoría de las ventas de los productores de la muestra de la UE estaban dirigidas al segmento de los fabricantes de equipos originales, dos de los productores de la muestra también vendieron en el segmento del mercado secundario. También estaban representadas en la muestra empresas no denunciantes.
(11)
Durante la investigación, las partes presentaron más alegaciones relativas a supuestas diferencias entre el segmento de los fabricantes de equipos originales y el del mercado secundario. Para obtener más información pertinente, se decidió ampliar la muestra a un (importante) productor adicional presente en el segmento del mercado secundario.
(12)
Los denunciantes solicitaron que sus nombres se mantuvieran en secreto por temor a tener que enfrentarse a represalias por parte de clientes o competidores. La Comisión consideró que existía efectivamente una posibilidad significativa de represalias y aceptó que los nombres no fueran divulgados. Tras el inicio, todas las empresas que cooperaron aceptaron desvelar sus nombres como cooperantes, pero no como denunciantes, si era el caso.
(13)
El anuncio de inicio se envió a unos 80 importadores/usuarios de ruedas de aluminio. Se recibieron 40 respuestas de empresas que representaban en torno a un tercio de las importaciones totales procedentes de China. Doce de estas respuestas se recibieron de los importadores y el resto, de usuarios de las importaciones. Se seleccionó una muestra de siete empresas (cinco importadores y dos usuarios de las importaciones).
(14)
La Comisión envió cuestionarios a los seis productores de la Unión que figuraban en la muestra, a los productores exportadores de la muestra seleccionada por la República Popular China y a los que solicitaron trato individual, así como a los siete importadores seleccionados en la muestra. Además, se enviaron cuestionarios a los usuarios y a los otros productores que cooperaron.
(15)
Respondieron al cuestionario cuatro productores exportadores chinos incluidos en la muestra y cinco productores exportadores chinos que solicitaron trato individual de conformidad con el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base. También se recibieron respuestas de los seis productores incluidos en la muestra de la Unión, de tres importadores no vinculados a un productor exportador, de otros nueve productores de la UE y de trece usuarios. Se recibieron igualmente de la Cámara de Comercio China y de dos asociaciones de usuarios.
(16)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para la determinación provisional de la existencia de dumping, del perjuicio derivado y del interés de la Unión, y llevó a cabo inspecciones en las instalaciones de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión
-
Grupo Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Alemania
-
Grupo Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - República Checa
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italia
-
Grupo Ronal:
-
Ronal AG - Suiza
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polonia
-
Speedline s.r.l. - Italia
-
Mapsa S. Coop. L. - España
-
AEZ - Alemania
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francia
b)
Productores exportadores y empresas vinculadas de China
-
Baoding Lizhong Wheels Manufacturing Co. Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Empresas vinculadas de la Unión
-
OZ Deutschland, Biberbach (Alemania)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)
d)
Empresas vinculadas de Singapur
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Usuarios
-
Renault - Francia
-
BMW - Alemania
(17)
Como era necesario determinar un valor normal para los productores exportadores a los que no se podía conceder el TEM, se efectuó una inspección para determinarlo con arreglo a los datos de Turquía como país análogo, en los locales de las siguientes empresas:
f)
Productores de Turquía
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Período de investigación
(18)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2008 y el 30 de junio de 2009 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2006 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(19)
El producto afectado consiste en ruedas de aluminio de vehículos automóviles de las partidas NC 8701 a 8705, con sus accesorios o sin ellos y equipadas o no de neumáticos, originarias de la República Popular China («el producto afectado»), clasificadas actualmente en los códigos NC ex 8708 70 10 y ex 8708 70 50.
(20)
El producto afectado se vende en la Unión a través de dos canales de distribución: al segmento de los fabricantes de equipos originales y el denominado mercado secundario. En el segmento de los fabricantes de equipos originales, los fabricantes de automóviles organizan licitaciones para la adquisición de ruedas de aluminio (unos dos años antes del lanzamiento de un nuevo modelo de coche) y participan en el proceso de desarrollo de una nueva rueda que va a llevar su marca. Tanto los productores de la Unión como los exportadores chinos compiten en las mismas licitaciones. En el sector del mercado secundario, los fabricantes se encargan del diseño, el desarrollo y el marcado de las ruedas de aluminio para ser luego vendidas a los mayoristas, a los minoristas, a las empresas de tuneado, a las tiendas de reparación de automóviles, etc.
(21)
Un exportador alegó que las ruedas de aluminio destinadas al segmento de los fabricantes de equipos originales deben excluirse de la definición del producto objeto del procedimiento, ya que se montan únicamente en coches nuevos, mientras que las ruedas de aluminio destinadas al segmento del mercado secundario están concebidas para reemplazar la rueda del fabricante de equipos originales durante la vida útil de un modelo de automóvil. La alegación resulta contradictoria, ya que confirma que las «ruedas de aluminio para el mercado secundario» se fabrican par ser montadas y funcionar en la misma medida que las «ruedas de aluminio para los fabricantes de equipos originales». De hecho, las «ruedas de aluminio para el mercado secundario» pueden fabricarse siguiendo diferentes procesos de producción (3), en todos los diámetros y pesos, con los diferentes tipos de acabado, etc. La diferencia entre las «ruedas de aluminio para los fabricantes de equipos originales» y las «ruedas de aluminio para el mercado secundario» estriba únicamente en los diferentes canales de distribución que dan lugar a la participación de la industria del automóvil en el proceso de desarrollo y diseño de la rueda. También se ha afirmado que la fijación de precios de las «ruedas de aluminio para los fabricantes de equipos originales» y de las «ruedas de aluminio para el mercado secundario» son diferentes; las primeras están vinculadas a las variaciones de precios de la Bolsa de Metales de Londres (BML). De hecho, los fabricantes de automóviles utilizan una fórmula de precios denominada de base cero. Consta de tres elementos: 1) precio del aluminio (variable, vinculado a la BML), 2) valor añadido, costes de transformación, y 3) una prima fija de calidad. Este método de fijación de los precios se ajusta a las necesidades de la industria automovilística, pero los componentes del coste de ambos tipos de ruedas son los mismos.
(22)
Por ello, aunque tengan canales de distribución diferentes comparten las mismas características físicas y técnicas y son intercambiables. Por lo tanto, se consideran un producto único y homogéneo. Además, las ruedas de aluminio se venden y se importan de China en cantidades significativas a través de ambos canales de ventas. A la luz de estos resultados, se concluye provisionalmente que no se justifica la exclusión de las «ruedas de aluminio para los fabricantes de equipos originales» de la definición del producto objeto de la investigación.
(23)
Una parte interesada alegó que debían excluirse las ruedas de los karts porque no corresponderían a las partidas 8701 a 8705 de la NC. Sin embargo, dicha parte no pudo demostrar de manera concluyente que los karts no puedan incluirse en las partidas de la NC previamente mencionadas; por lo tanto, se rechazó provisionalmente la alegación.
(24)
La misma parte alegó que las ruedas de los vehículos todo terreno también deben excluirse del ámbito del producto, ya que estas ruedas serían fundamentalmente diferentes de las ruedas fabricadas para otros vehículos automóviles. Sin embargo, algunos vehículos todo terreno podrían clasificarse en las partidas NC 8701 a 8705 y, por lo tanto, sus ruedas entran en la definición del producto objeto de esta investigación. Por consiguiente, esta alegación se rechazó provisionalmente.
2. Producto similar
(25)
Se comprobó que el producto afectado y las ruedas de aluminio fabricadas y vendidas en el mercado interior de la República Popular China, y en el mercado interior de Turquía, que se utilizó provisionalmente como país análogo, así como las ruedas de aluminio fabricadas y vendidas en la Unión por la industria de la misma tenían los mismos usos y características físicas, químicas y técnicas básicas. Por lo tanto, estos productos se consideran provisionalmente «producto similar» a efectos de lo dispuesto en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(26)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping relativas a importaciones procedentes de la República Popular China, el valor normal se determina de conformidad con los apartados 1 a 6 del mencionado artículo para los productores que cumplan los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base. Solo para facilitar su consulta, estos criterios figuran a continuación en forma resumida:
-
las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las señales del mercado, y sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores de mercado;
-
las empresas poseen exclusivamente un juego de libros contables básicos que se utilizan a todos los efectos y que son auditados con la adecuada independencia conforme a las Normas Internacionales de Contabilidad (NIC);
-
no existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado;
-
las leyes relativas a la propiedad y la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad; y
-
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(27)
En la presente investigación, todos los grupos exportadores incluidos en la muestra solicitaron trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondieron al formulario de solicitud de trato de economía de mercado dentro de los plazos fijados.
(28)
Para todos los grupos exportadores incluidos en la muestra, la Comisión recabó toda la información necesaria, y comprobó todos los datos consignados en la solicitud de concesión de trato de economía de mercado en las instalaciones de los grupos en cuestión.
(29)
La investigación reveló que no podía concederse el trato de economía de mercado a ninguno de los cuatro grupos chinos de empresas, debido a que ninguno cumplía todos los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base por las razones siguientes:
(30)
Ninguno de los grupos exportadores incluidos en la muestra pudo demostrar que cumple el criterio 1, debido a la interferencia del Estado en las decisiones sobre la principal materia prima (aluminio).
(31)
En todos los grupos incluidos en la muestra, la mayor parte del aluminio utilizado para la producción de ruedas de aluminio se adquiere en el mercado interior chino mediante contratos a largo plazo. Los precios están basados en las cotizaciones del aluminio primario en los mercados al contado chinos, más una tasa de transformación; y en el caso de una empresa también en la Bolsa de Futuros de Shanghai (SHFE). A este respecto, hay que destacar que la cotización en los mercados al contado va en paralelo con la SHFE.
(32)
Hay que señalar que el Estado chino tiene un papel fundamental en la fijación de los precios del aluminio primario e interfiere en el mercado de forma continua con una serie de herramientas.
(33)
En primer lugar, el aluminio primario para la exportación está sujeto a un IVA del 17 % (mientras que el IVA sobre las exportaciones de productos terminados se reembolsa), más un impuesto a la exportación del 15 %.
(34)
En segundo lugar, el Estado interfiere con los mecanismos de fijación de los precios en la Bolsa de Futuros de Shanghai, que es una bolsa cerrada para las empresas registradas en China y para los ciudadanos chinos. Esta intervención del Estado en el precio de los mecanismos de fijación de la SHFE está ligada a su situación como vendedor de aluminio primario y como comprador a través de la Oficina de Reserva Estatal y de otros organismos del Estado. Además, el Estado fija límites de precios diarios a través de las reglas de la SHFE que han sido aprobadas por el regulador estatal, la Comisión Reguladora de Valores de China (CSRC).
(35)
Otro ejemplo de interferencia del Estado es el reciente paquete de estímulo del Gobierno chino, con el que pretende limitar los efectos de la crisis económica. A finales de 2008, la Oficina de Reservas del Estado inició un plan para comprar aluminio a fundiciones con el fin de ayudarlas a operar a medida que la crisis financiera mundial reducía la demanda. Esas compras apoyadas por el Estado absorbieron la mayoría de las existencias en el mercado interior, aumentando los precios durante el primer semestre de 2009.
(36)
Esto se consideró un factor subyacente de la interferencia del Estado en las decisiones de las empresas sobre las materias primas. De hecho, el actual sistema chino con elevados derechos de exportación y ausencia de reembolso del IVA para la exportación de aluminio primario y otras materias primas, en combinación con la inexistencia de impuestos a la exportación y el reembolso del IVA a la exportación de los productos transformados y la interferencia del Estado en la fijación de precios en la SHFE, ha llevado esencialmente a una situación en la que los precios chinos del aluminio siguen siendo el resultado de la intervención del Estado. Esto ha llevado a una situación en la que, históricamente, los precios en la Bolsa de Metales de Londres (BML) se han distanciado considerablemente de los del mercado chino (4). Entre mediados de 2005 y finales de 2008, los precios en la BML han sido perceptiblemente más altos que los existentes en los mercados chinos, poniendo de manifiesto la falta de cualquier arbitraje significativo entre los mercados chinos y los mercados del resto del mundo.
(37)
Así pues, las múltiples distorsiones inducidas por el Estado en los precios del aluminio primario de China afectan a las decisiones de los productores chinos de ruedas de aluminio al adquirir materias primas. Además, estas distorsiones les conceden una ventaja, en el sentido de que normalmente adquieren sus productos en el mercado chino, de los proveedores locales que utilizan los precios de los mercados chinos al contado (o del SHFE) como referencia, pero también pueden comprar ciertas cantidades a precios de la BML cuando los precios en el mercado chino son más elevados como resultado de la intervención del Estado.
(38)
Por otra parte, además de la situación general antes descrita, otros tres grupos no cumplen otros requisitos del criterio 1, debido a una interferencia significativa del Estado en relación con decisiones comerciales importantes. Para uno de los grupos, una empresa de propiedad estatal tiene unos derechos de veto desproporcionados sobre determinadas decisiones fundamentales en relación con su participación en dos de sus empresas. Para la mayoría de las empresas del otro grupo, algunas de las decisiones principales están sujetas a interferencias significativas del Estado, bien porque las empresas son 100 % de propiedad estatal o porque el director que representa al accionista estatal tiene derechos de veto sobre importantes decisiones de la empresa. Por otra parte, a pesar de que las empresas afirmen lo contrario, la investigación ha revelado que el Departamento Estatal de Trabajo local tiene derechos de veto sobre el empleo de los trabajadores en dos de estas empresas. Por último, en el caso de un tercer grupo, la familia que lo controla tiene vínculos con el partido gobernante y una de las empresas pertenecientes al grupo está sujeta a interferencias significativas del Estado para determinadas decisiones importantes, dado que el director que representa a un accionista de propiedad estatal tiene derecho de veto sobre las decisiones importantes de la empresa.
(39)
Para un grupo, hay una clara infracción de los principios básicos de contabilidad en todas sus empresas. En particular, no se han respetado la NIC 1 (Presentación de estados financieros), la NIC 12 (Impuesto sobre las ganancias) y la NIC 16 (Inmovilizado material). Por lo tanto, se considera que las cuentas no se elaboraron ni se auditaron con arreglo a las Normas Internacionales de Contabilidad. Para otro grupo, los servicios de la Comisión encontraron que se incumplían la NIC 1 y la NIC 31.
(40)
Para un grupo, existen claras distorsiones relacionadas con los derechos de utilización del suelo y con la adquisición de inmovilizado por parte de varias compañías, y la mayoría de las empresas pertenecientes al grupo se han beneficiado de regímenes fiscales preferentes, devoluciones de impuestos y subvenciones que constituyen distorsiones heredadas del sistema de economía no sujeta a las leyes del mercado. Estas distorsiones eran significativas, medidas por ejemplo en términos de volumen de negocios.
(41)
En cuanto a otro grupo de la muestra, tres de sus empresas se han beneficiado de regímenes fiscales preferenciales que constituyen distorsiones heredadas del sistema de economía no sujeta a las leyes del mercado. Estas distorsiones pueden considerarse significativas, por ejemplo en términos de volumen de negocios.
(42)
También se ha visto en el caso de otro grupo que dos de sus empresas no cumplen con el criterio 3. El primero de ellos ha pagado el derecho de utilización del suelo con un largo retraso con respecto a la fecha de vencimiento, sin incurrir en penalización alguna, a pesar de que en el contrato se contemplaban claramente. Esto supuso un apoyo directo por parte del Estado (que es el dueño del suelo en última instancia) en la fase de puesta en marcha de la empresa. En cuanto a la segunda empresa, se estableció a raíz de la compra de los activos de un productor de propiedad estatal de ruedas de aluminio en condiciones no sujetas a las leyes del mercado que se tradujeron en un beneficio indebido en la fase inicial de la vida de la empresa.
(43)
Un grupo afirmó que la compra de activos de un productor de propiedad estatal se llevó a cabo en condiciones de mercado. Sin embargo, dicha parte no ha demostrado que la totalidad de la operación podría ser considerada libre de distorsiones heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado.
(44)
Por último, las empresas pertenecientes a otro grupo disfrutaron de importantes exenciones fiscales y apoyo financiero, lo cual tuvo un impacto significativo sobre su situación financiera, medida por ejemplo en términos de volumen de negocios.
(45)
La Comisión comunicó oficialmente las conclusiones en relación con el TEM a los grupos exportadores chinos afectados, a las autoridades de ese país, a la Cámara de Comercio China y al denunciante. También se les brindó la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídas en caso de que hubiera razones específicas para ello.
(46)
Un grupo mostró disconformidad con el hecho de que la Comisión no había tomado una decisión sobre el TEM en el plazo de tres meses establecido en el Reglamento de base, afirmando que los exportadores habían adoptado todas las medidas necesarias antes de esa fecha para permitir que la Comisión conociera el efecto que podría tener su decisión sobre esta situación en el cálculo del margen de dumping. Es decir, se reclama que el TEM debe ser evaluado en el plazo de tres meses siempre que las respuestas a los cuestionarios antidumping se hayan facilitado dentro de ese plazo. En caso contrario, existe el riesgo de que la información facilitada en el cuestionario antidumping pueda repercutir en la decisión de conceder el TEM.
(47)
Sin embargo, en las circunstancias del presente caso, hay que destacar que no se pudo adoptar una decisión sobre el TEM dentro del plazo de tres meses porque la mayor parte de la información sobre el mismo se recogió durante las visitas de inspección que finalizaron después de la fecha límite de tres meses. En cualquier caso, como ya se ha explicado, la decisión de denegar el TEM a los grupos exportadores de la muestra se basaba exclusivamente en una evaluación exhaustiva de los cinco criterios pertinentes sobre el TEM establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(48)
En relación con el criterio 1, se ha alegado que sí existe arbitraje entre los mercados de China y la BML, porque se han producido algunas exportaciones menores de aluminio a China y desde China durante el período de investigación. Este argumento no puede aceptarse teniendo en cuenta las divergencias de precios entre los mercados chinos y la BML.
(49)
En cuanto al criterio 2, se plantearon varias cuestiones relacionadas con algunas de las incompatibilidades con diferentes NIC encontradas por la Comisión en las cuentas de dos empresas. Sin embargo, las alegaciones presentadas no permiten concluir que ninguna de estas dos empresas tenga un conjunto claro de libros contables verificados por auditores independientes de acuerdo con las Normas Internacionales de Contabilidad.
(50)
En relación con el criterio 3 se han presentado varias alegaciones. En primer lugar, se ha afirmado que el impacto de la ayuda financiera, los derechos sobre el suelo y otras ventajas tales como exenciones fiscales no han causado distorsiones significativas en la situación financiera de las empresas. Este argumento no puede aceptarse, puesto que el impacto de esos sistemas es significativo si se mide en términos de volumen de negocios.
(51)
También se ha señalado que varios de los regímenes de ayudas y ventajas fiscales no eran específicos a las empresas y, por lo tanto, no puede considerarse que sean el resultado de un efecto residual del sistema de economía no sujeta a las leyes del mercado. A este respecto, hay que señalar que en el análisis relativo al TEM se averigua si hay interferencia del Estado, independientemente de si es específica o no a cualquier empresa. En cualquier caso, el razonamiento que respalda la alegación es incorrecto. Las ventajas de las que gozan las empresas en el presente caso pueden considerarse específicas a las empresas porque todas ellas se dirigen a determinado tipo de empresas: por ejemplo, debe tratarse de una empresa extranjera, establecida en una zona determinada, que ha llevado a cabo negociaciones ad hoc con las autoridades locales para recibir subvenciones, que adquiere equipos nacionales, modernización tecnológica, participación en ferias, inversiones en I+D, etc.
(52)
Por último, se ha argumentado que las exenciones y las deducciones en el impuesto sobre los beneficios para las empresas extranjeras, que entraron en vigor en 2005, no constituyen una distorsión heredada del sistema de economía no sujeta a las leyes del mercado. Esta interpretación no puede aceptarse. El criterio 3 no hace referencia a acciones limitadas en el tiempo (hasta 1998, cuando China empezó a aplicar normas de economía de mercado) o en su alcance, sino a acciones que implican la participación del Estado en la configuración del entorno empresarial a través de medidas que son típicas de una economía no sujeta a las leyes de mercado, como tipos impositivos discriminatorios.
(53)
Sobre la base de lo antedicho, ninguna de las empresas chinas que habían solicitado el TEM pudo demostrar que cumpliera los criterios enunciados en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base. Por lo tanto, se consideró que debía rechazarse el TEM para todas estas empresas. Se consultó al Comité Consultivo, que no tuvo nada que objetar a esas conclusiones.
2. Trato individual
(54)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación del artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar, de acuerdo con el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base, que los precios y las cantidades de sus exportaciones, así como las condiciones de las ventas, son determinados libremente, que las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado, y que no hay ninguna interferencia del Estado que permita eludir las medidas si se concede a los exportadores diferentes tipos de derecho.
(55)
Todos los grupos exportadores que solicitaron el TEM solicitaron también el trato individual (TI) ante la posibilidad de que no les fuera concedido el primero. Sobre la base de la información disponible, se establece provisionalmente que dos de los cuatro grupos de la República Popular China incluidos en la muestra cumplen todos los requisitos para el trato individual. A dos de los grupos incluidos en la muestra se les niega el trato individual. La interferencia del Estado en CITIC Dicastal y Baoding es tal que permite la elusión de las medidas si se ofrecen a los exportadores individuales diferentes tipos de derecho, en especial teniendo en cuenta que estos dos grupos tienen dos asociaciones temporales de empresas que fabrican el producto afectado.
(56)
De los cuatro grupos exportadores de China incluidos en la muestra, debería concederse el examen individual a los siguientes grupos:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
3. Valor normal
3.1. Elección del país análogo
(57)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el TEM debe determinarse sobre la base de los precios nacionales o del valor normal calculado en un país análogo.
(58)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó su intención de utilizar Turquía como país análogo apropiado a efectos de determinar el valor normal y se pidió a las partes interesadas que presentaran sus observaciones al respecto.
(59)
Tan solo un exportador se opuso a esta opción y propuso Malasia como país alternativo, pero declaró posteriormente que las empresas malasias no deseaban cooperar con la Comisión.
(60)
La Comisión examinó si Turquía era una elección razonable como país análogo. Se concluyó que Turquía, con cinco productores nacionales y significativas importaciones de terceros países, es un mercado con alto grado de competencia. Además, no existían diferencias significativas en el proceso de producción entre los productores de Turquía y los de la República Popular China. A la vista de todo ello, la investigación consideró que no había ninguna razón para que Turquía no fuera adecuada para establecer el valor normal. Además, los productores turcos venden tipos del producto comparables a los exportados por China.
(61)
Dos productores de Turquía respondieron al cuestionario enviado a todos los productores de ruedas de aluminio de Turquía.
(62)
Se verificaron sobre el terreno los datos remitidos en la respuesta del productor turco que cooperó y se comprobó que se trataba de información fiable en la que podía basarse un valor normal.
(63)
Por consiguiente, se concluye provisionalmente que Turquía es un país análogo apropiado y razonable de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3.2. Determinación del valor normal
(64)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal se estableció sobre la base de información verificada recibida del productor del país análogo, como figura a continuación:
(65)
El producto afectado vendió cantidades representativas en el mercado interior turco.
(66)
Se analizó si podía considerarse que las ventas se estaban realizando en el curso de operaciones comerciales normales, con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas rentables a clientes independientes realizadas en el mercado interior durante el período de investigación.
(67)
Cuando el volumen de ventas de un tipo de producto, vendido a un precio de venta neto igual o superior a su coste de producción calculado, representaba más del 80 % del volumen total de ventas de ese tipo, y cuando el precio medio ponderado de ese tipo era igual o superior a su coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior. Este precio se calculó como media ponderada de los precios de todas las ventas interiores de ese tipo realizadas durante el período de investigación, con independencia de que fueran rentables o no.
(68)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representa un 80 % o menos del volumen total de ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada únicamente de las ventas lucrativas de ese tipo.
(69)
Para un tipo de producto con el que no se hizo ninguna venta rentable, el valor normal se basó en los costes de fabricación del tipo de producto vendido en el mercado interior, más los gastos de venta, generales y administrativos (gastos «VGA») y un valor razonable para el beneficio en el mercado interior.
(70)
Por último, para un número limitado de tipos del producto, el valor normal se calculó sobre la base del valor normal de los tipos del producto comparables, haciendo los ajustes oportunos por las diferencias físicas.
3.3. Precios de exportación
(71)
En todos los casos en que el producto afectado se exportó a clientes independientes de la Unión, el precio de exportación se estableció con arreglo al artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, a partir de los precios de exportación efectivamente pagados o por pagar.
(72)
En los casos en que las ventas se realizaron a través de un importador o un comerciante vinculado, los precios de exportación se calcularon de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base en función de los precios de reventa de ese importador/operador vinculado a los primeros clientes independientes de la Unión. Se realizaron ajustes para tener en cuenta todos los gastos realizados entre la importación y la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, así como el beneficio. En cuanto al margen de beneficio, se utilizó el beneficio obtenido por un importador/operador comercial no vinculados del producto en cuestión, dado que el beneficio real del importador/operador comercial vinculado no se consideró fiable por la relación existente entre los productores exportadores y el importador/operador comercial vinculado.
3.4. Comparación
(73)
El valor normal y los precios de exportación se compararon utilizando los precios franco fábrica. Para garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(74)
La comparación de precios entre las ruedas exportadas de China y las vendidas en el mercado turco por los productores turcos que cooperaron se realizó distinguiendo las ventas a los fabricantes de equipos originales y las ventas en el mercado secundario.
(75)
Por otro lado se hicieron los ajustes apropiados en relación con los costes de transporte, seguros, manipulación, los costes accesorios y de envasado, los créditos, los impuestos indirectos y los gastos bancarios en todos los casos en que se consideró que eran razonables y exactos y que estaban justificados por pruebas contrastadas.
4. Márgenes de dumping
4.1. Productores exportadores cooperantes incluidos en la muestra a los que se concedió el trato individual
(76)
En el caso de las dos empresas incluidas en la muestra a las que se concedió el trato individual, los márgenes de dumping se establecieron comparando el valor normal medio ponderado determinado para el productor turco que cooperó plenamente con la media ponderada del precio de exportación a la Unión de cada empresa, según lo dispuesto en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base.
(77)
Los márgenes de dumping, expresados en porcentaje del precio de importación en la frontera de la Unión Europea no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Para todos los demás productores exportadores que cooperaron
(78)
El margen de dumping para las empresas de la muestra a las que no se concedió el TEM o el TI y para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra se calculó como media ponderada de los resultados de todas las empresas incluidas en la muestra. Para las dos empresas a las que no se concedió ni el TEM ni el TI los cálculos se realizaron de la forma descrita en el considerando 76. El margen de dumping, expresado en porcentaje del precio de importación en la frontera de la Unión Europea no despachado de aduana, es del 48,7 %.
4.3. Para todos los demás productores exportadores
(79)
Dado que la cooperación de China fue muy alta, el margen de dumping de ámbito nacional aplicable a los demás exportadores de dicho país se calculó utilizando el margen de dumping más elevado establecido sobre la base de las operaciones realizadas por un productor exportador que cooperó. Así pues, el margen de dumping residual, expresado en porcentaje del precio de importación en la frontera de la Unión Europea sin despacho de aduana, es del 69,3 %.
D. PERJUICIO
1. Producción de la Unión
(80)
Las ruedas de aluminio son fabricadas por unas 30 empresas, establecidas en muchos países de la UE. Las empresas que apoyaron la denuncia y cooperaron en la investigación representaban más del 85 % de la producción total de la Unión en el PI.
(81)
La producción total de la Unión y el apoyo a la investigación se ha establecido sobre la base de toda la información disponible, incluida la facilitada en la denuncia y la obtenida de los productores de la Unión antes y después de la apertura de la investigación, de los productores incluidos en la muestra y de otros productores que cooperaron. Esta información también permitió confirmar la existencia y el nivel de producción de los productores que no cooperaron en la investigación.
(82)
Se constató que un productor incluido en la muestra importaba y revendía el producto afectado en el mercado de la Unión desde China. Sin embargo, en comparación con sus ventas totales, las importaciones siguen siendo marginales y no afectan a su calificación como productor de la Unión.
2. Consumo de la Unión
(83)
Durante el período considerado, el consumo en la Unión evolucionó del siguiente modo:
Consumo de la Unión
2006
2007
2008
PI
Unidades (en millares)
58 607
62 442
58 313
49 508
Índice 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
El consumo de la Unión (5) se ha establecido sumando las importaciones que figuran en los datos de Eurostat a las ventas en la UE de los productores de la Unión. Las importaciones de ruedas de aluminio corresponden a dos códigos ex NC que también incluyen otros productos. Para estimar el porcentaje de ruedas de aluminio que corresponde a cada código NC, su cuota importada correspondiente a los códigos NC 8708 70 10 y 8708 70 50 se estableció país por país sobre la base de la metodología sugerida en la denuncia. Como las importaciones se notificaron en peso, la conversión en unidades también se hizo con referencia a la metodología sugerida en la denuncia (utilizando un peso medio por unidad). Estos datos se cotejaron con los datos facilitados por los exportadores chinos incluidos en la muestra y quedaron confirmados. Las entregas de la UE se calcularon sumando las realizadas por los productores de la Unión incluidos en la muestra con las realizadas por los otros productores (datos recogidos en la fase previa al inicio, obtenidos de la denuncia y algunas estimaciones realizadas sobre la base de los datos de los productores incluidos en la muestra).
(85)
En conjunto, el consumo disminuyó un 15,5 % durante el período considerado, pero ha tenido una tendencia desigual, con una disminución importante del 15,1 % entre 2008 y el PI. Aumentó de 58,6 millones de unidades en 2006, a 62,4 millones de unidades en 2007, disminuyendo después a 58,3 millones de unidades en 2008 y a 49,5 millones de unidades en el PI.
3. Importaciones procedentes de la República Popular China
3.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones del producto afectado
(86)
La evolución de las importaciones procedentes de la República Popular China, en volumen y cuota de mercado, ha sido la siguiente:
Volúmenes de importación en millares de unidades
2006
2007
2008
PI
China
3 703
5 144
5 809
6 137
Índice 2006 = 100
100
139
157
166
Cuota porcentual de mercado
6,3
8,2
10
12,4
Fuente: Eurostat y datos sobre las ventas en la Unión de productores de la misma.
(87)
El volumen de las importaciones chinas aumentó de 3,7 millones de unidades en 2006 a 5,1 millones de unidades en 2007, 5,8 millones de unidades en 2008 y 6,1 millones de unidades en el PI. Así pues, aumentó más del 66 % entre 2006 y el PI.
(88)
La cuota de mercado de las importaciones chinas se duplicó. Aumentó de 6,3 % en 2006 a 8,2 % en 2007, 10 % en 2008 y 12,4 % en el PI. En conjunto, las importaciones chinas ganaron 6,1 puntos porcentuales de cuota de mercado durante el período considerado.
3.2. Precios de las importaciones
(89)
La siguiente tabla compara los precios medios de importación chinos (basados en Eurostat, ya que los cuestionarios de los exportadores solo se refieren al PI pero no a los años anteriores) con los precios medios de venta de los productores incluidos en la muestra de la Unión.
Euros/unidad
2006
2007
2008
PI
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Productores incluidos en la muestra de la UE
49,7
49,7
48
46,5
Diferencial
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Los precios medios de importación de China bajaron de manera continuada entre 2006 y 2008 un 9,5 %, aumentando después ligeramente en el PI un 0,5 %. Durante el período considerado los precios bajaron un 8 %.
(91)
Tomando como base esta comparación de precios, puede concluirse que los precios de importación chinos, globalmente, se situaron de forma continua y perceptible por debajo de los precios de los productores incluidos en la muestra durante el período considerado, forzando a estos últimos a reducir de manera importante sus propios precios.
3.3. Subcotización de los precios
3.3.1. Observaciones generales
(92)
El presente caso se caracteriza por la fractura segmentaria en dos canales de distribución: el segmento de los fabricantes de equipos originales y el del mercado secundario. Además, la mayoría de las ventas de los productores de la Unión se concentra en el segmento de los fabricantes de equipos originales, mientras que las importaciones chinas se dirigen principalmente al segmento del mercado secundario (alrededor del 70 % de las importaciones procedentes de China). Así pues, existe una asimetría en la canalización segmentaria de las ventas de la industria de la Unión, por una parte, y de las importaciones chinas, por otra.
3.3.2. Subcotización
(93)
Se realizó una comparación entre los precios de venta en el mercado de la Unión de la industria de la Unión incluida en la muestra y los de las importaciones procedentes del país afectado. Los precios de venta pertinentes de la industria de la Unión incluida en la muestra eran los aplicados a los clientes independientes, ajustados, cuando procedía, a precio de fábrica, es decir, excluidos los fletes en la Unión y una vez deducidos descuentos y reducciones.
(94)
Estos precios se compararon con los precios aplicados por los productores exportadores chinos netos sin descuentos y ajustados, cuando procedía, al precio CIF en la frontera de la Unión, con un ajuste para tener en cuenta los costes de despacho de aduana y los costes posteriores a la importación.
(95)
La comparación puso de manifiesto, a partir de los datos presentados por los productores exportadores que cooperaron, que, durante el período de investigación, las importaciones del producto afectado se vendían en la Unión a precios subcotizados respecto a los de la industria de la Unión en una proporción que oscilaba entre el 22 % y el 37 % de estos últimos. Ese nivel de subcotización y la negativa evolución de los precios de la industria de la Unión que se explica a continuación, ponen claramente de manifiesto una bajada significativa de los precios.
(96)
Algunas partes alegaron que el nivel de subcotización debía calcularse por referencia al componente de «valor añadido» del precio solamente (excluido el coste del aluminio). Por supuesto, la utilización de esta metodología conduciría a un nivel incluso más elevado de subcotización. Sin embargo, dado que los niveles de subcotización calculados con referencia al precio total ya eran importantes, no se estudió más profundamente este método.
(97)
El alto nivel de subcotización, unido a la bajada de precios (véanse los considerandos 89 y siguientes) por parte de la industria de la Unión demuestra el pronunciado efecto del dumping en este caso.
(98)
Con el fin de evitar posibles preguntas relacionadas con las diferencias entre los dos segmentos, se ha realizado un análisis separado basado en la misma metodología descrita anteriormente para ambos segmentos. La subcotización es importante en ambos segmentos (entre el 13 % y el 30 % para las ventas a los fabricantes de equipos originales y entre el 56 % y el 63 % para las ventas del mercado secundario).
4. Importaciones procedentes de terceros países distintos de China
(99)
El siguiente cuadro refleja la evolución de las importaciones procedentes de terceros países distintos de China.
Volumen de importaciones (en millares de unidades)
2006
2007
2008
PI
Turquía
4 140
4 522
4 021
3 426
Índice 2006 = 100
100
109
97
83
Cuota porcentual de mercado
7,1
7,2
6,9
6,9
Noruega
1 079
1 210
1 106
520
Índice 2006 = 100
100
112
102
48
Cuota porcentual de mercado
1,8
1,9
1,9
1,1
Sudáfrica
490
851
790
700
Índice 2006 = 100
100
173
161
143
Cuota porcentual de mercado
0,8
1,4
1,4
1,4
Los demás
3 746
4 029
3 690
2 928
Índice 2006 = 100
100
108
99
78
Cuota porcentual de mercado
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Tal como demuestran estos datos, en segundo lugar en el número de importaciones vienen las originarias de Turquía, tras China, con una cuota de mercado sustancial, pero relativamente estable. La cuota de mercado de las importaciones procedentes de terceros países distintos de China y Turquía se redujo del 9 % en 2006 al 8,4 % en el PI. La repercusión de los precios de dichas importaciones en la situación de la industria de la Unión se aborda en los considerandos 136 y siguientes.
5. Situación de la industria de la Unión
5.1. Consideraciones generales
(101)
Con arreglo al artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen del impacto de las importaciones objeto de dumping sobre la situación de la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los factores e indicadores económicos que habían ejercido una influencia en dicha industria entre 2006 y el período de investigación.
(102)
Tal como se indica anteriormente, tuvieron que aplicarse las disposiciones sobre muestreo. A efectos del análisis del perjuicio, los indicadores de perjuicio se analizaron en los dos niveles siguientes:
-
Los indicadores macroeconómicos (producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, volúmenes de ventas, cuota de mercado, empleo, productividad, salarios y magnitud de los márgenes de dumping) se evaluaron al nivel de la producción de toda la Unión. Proceden principalmente de cuestionarios presentados por las seis empresas incluidas en la muestra y de los minicuestionarios adicionales. Estos cuestionarios hacen referencia a empresas que representan más del 80 % de la producción total de la Unión. Con vistas a abarcar la producción de toda la Unión, se han hecho determinadas extrapolaciones sobre la producción restante y se han complementado con datos procedentes de diversas fuentes, en particular de la denuncia y los datos recogidos en la fase previa al inicio. Todos estos factores se han cotejado en la medida de lo posible con información general procedente de las estadísticas pertinentes.
-
Los elementos microeconómicos (existencias, precios de venta, rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de la inversión, capacidad de obtención de capital e inversiones y costes de producción) se analizaron para empresas concretas, es decir, al nivel de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.2. Indicadores macroeconómicos
5.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(103)
El cuadro que figura a continuación indica la evolución de la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad sobre la base del total de la producción de la Unión:
2006
2007
2008
PI
Producción (en millares de unidades)
49 711
49 511
45 269
37 687
Índices 2006 = 100
100
100
91
76
Capacidad de producción (en millares de unidades)
53 762
53 378
53 819
51 588
Índices 2006 = 100
100
99
100
96
Utilización de la capacidad (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Índices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Tal como refleja el cuadro precedente la producción permaneció relativamente estable en torno a 49,5 millones de unidades en 2006 y 2007, para descender a 45,2 millones de unidades en 2008 y a 37,6 millones de unidades en el período de investigación, lo que supone una reducción del 24 % en el período considerado. La tasa de utilización de la capacidad perdió 19,4 puntos porcentuales en el mismo período.
(105)
La principal causa del descenso en la utilización de la capacidad, teniendo presente el descenso en la capacidad, solo puede atribuirse al significativo descenso en la producción.
5.2.2. Volúmenes de ventas y cuota de mercado
(106)
Las cifras que figuran a continuación reflejan el volumen de ventas, la cuota de mercado y los precios medios de venta por unidad sobre la base de todos los productores de la Unión.
2006
2007
2008
PI
Volumen de ventas de toda la industria de la Unión (en millares de unidades)
45 447
46 684
42 895
35 794
Índices 2006 = 100
100
103
94
79
Cuota porcentual de mercado
78
75
74
72
Índices 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Las ventas en la UE aumentaron de 45,4 millones de unidades en 2006 a 46,6 millones de unidades en 2007 y, posteriormente, descendieron a 42,8 millones de unidades en 2008 y a 35,7 millones de unidades en el período de investigación, lo que supone una reducción del total de las ventas en la UE del 21% en el período en cuestión.
(108)
Todos los productores de la UE perdieron de forma continuada cuota de mercado, del 78 % en 2006 al 75 % en 2007, el 74 % en 2008 y el 72 % en el período de investigación, lo que supone una pérdida total de seis puntos porcentuales en el periodo considerado. Al mismo tiempo, las importaciones de origen chino ganaron más de seis puntos porcentuales de cuota de mercado.
5.2.3. Empleo, productividad y salarios
2006
2007
2008
PI
Número de asalariados
14 204
14 818
14 309
12 981
Índices 2006 = 100
100
104
101
91
Productividad (unidades por asalariado)
3 500
3 341
3 164
2 903
Índices 2006 = 100
100
95
90
83
Salarios anuales (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Índices 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
El empleo aumentó de 14 204 asalariados a finales de 2006 hasta 14 818 asalariados a finales de 2007, retrocedió a 14 309 asalariados a finales de 2008, y volvió a descender hasta 12 981 asalariados a finales del período de investigación. Especialmente entre 2008 y el período de investigación, nos encontramos ante una pérdida de 1 328 puestos de trabajo, correspondientes a más de la décima parte de la mano de obra en seis meses.
(110)
Al mismo tiempo, la productividad evolucionó desde las 3 500 unidades por asalariado en 2006 hasta las 3 341 unidades por asalariado en 2007, 3 164 unidades por asalariado en 2008 y 2 903 unidades por asalariado en el período de investigación. El descenso de la productividad, en particular entre 2008 y el período de investigación, puede explicarse por el hecho de que la mano de obra no se redimensionó al mismo ritmo que el descenso de la producción. Ello se debe a las escasas posibilidades de reconversión de esta industria o de paralizar temporalmente la maquinaria, así como por los costes relacionados con las indemnizaciones en caso de despido del personal. La investigación puso de relieve que entre 2008 y el período de investigación, las cifras de empleo retrocedieron. Los costes salariales disminuyeron durante el período considerado. Se espera que las inversiones realizadas por la industria de la Unión durante el período de investigación aumenten todavía más la eficiencia y la productividad de la industria a medio y largo plazo.
5.2.4. Magnitud del margen real de dumping
(111)
Los márgenes de dumping se indican en la sección al efecto. Todos los márgenes establecidos están significativamente por encima del nivel de minimis. Además, teniendo en cuenta los volúmenes y los precios de las importaciones objeto de dumping, el impacto del margen real de dumping no puede considerarse insignificante.
5.2.5. Escenario contractual
(112)
Tal como se indica en el considerando 20 y siguientes, la mayor parte de las ruedas de aluminio producidas en la Unión se venden por medio de procedimientos de licitación organizados como media dos años antes del lanzamiento de un nuevo modelo de automóvil. Por consiguiente, la Comisión también investigó los contratos celebrados en el período considerado (que serían ejecutados después del período de investigación) para ver si podían extraerse algunas conclusiones sobre la probable evolución de los suministros por parte de la industria de la Unión después del período de investigación. No obstante, los datos recogidos no permiten extraer conclusiones bien fundadas en esta fase y, por tanto, se seguirán investigando.
5.3. Indicadores microeconómicos
5.3.1. Observación general
(113)
Tres de los seis productores incluidos en la muestra son grandes grupos con instalaciones de producción en varios Estados miembros mientras que los otros tres tienen estructuras más ligeras concentradas en uno o dos Estados miembros. Durante el período de investigación, tres centros de producción de los productores incluidos en la muestra fueron cerrados: el primero, en 2006; el segundo, en 2008, poco antes del período de investigación; y el último, hacia finales de dicho período.
5.3.2. Existencias
(114)
Las cifras que figuran a continuación representan el volumen de existencias de los productores de la Unión incluidos en la muestra al final de cada período:
2006
2007
2008
PI
Existencias (en millares de unidades)
2 204
2 444
2 359
2 173
Índice 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Las existencias permanecieron por debajo del 12 % de la producción. Es preciso señalar que este indicador no es muy pertinente ya que la industria de la Unión produce las ruedas de aluminio en muy gran medida por encargo; las existencias en un momento determinado son sobre todo el resultado de bienes vendidos pero aún pendientes de entrega.
5.3.3. Precios de venta
(116)
Los precios de venta por unidad aplicados por los productores de la UE incluidos en la muestra fueron estables en 2006 y 2007, alrededor de 49 EUR por unidad, pero se redujeron a 48 EUR por unidad en 2008 y a 46,5 EUR por unidad en el período de investigación. Esto corresponde a una reducción de más del 6 % en el período considerado, y también muestra un descenso muy sustancial en el período de investigación (véase el cuadro del considerando 89).
5.3.4. Rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de las inversiones, capacidad de reunir capital e inversiones
(117)
La rentabilidad del producto similar se calculó expresando el beneficio neto antes de impuestos resultante de las ventas del producto similar, por parte de las empresas incluidas en la muestra, como porcentaje del volumen de negocios generado por esas ventas. Mientras que la rentabilidad para 2006 y 2007 seguía estando por encima del punto de equilibrio financiero, la situación experimentó un drástico cambio en 2008 y en el período de investigación, debido a una combinación de volúmenes de venta decrecientes y una reducción en los precios de venta, junto con una estructura de coste de la industria poco flexible con costes fijos elevados.
2006
2007
2008
PI
Rentabilidad (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
En el siguiente cuadro se muestra la tendencia de las inversiones en el producto afectado de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
EUR
2006
2007
2008
PI
Inversiones (en millares EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Índices 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
El cuadro demuestra que la industria de la Unión aumentó sus inversiones en el producto afectado, incluso cuando hacía frente a una rentabilidad decreciente. Las inversiones se hicieron fundamentalmente en maquinaria para mejorar la eficiencia. Estas inversiones en aumento demuestran que la industria todavía tenía capacidad de reunir capital.
(120)
No obstante, pese a estos esfuerzos, la rentabilidad de las inversiones del producto afectado se derrumbó durante el período en cuestión, alcanzando un - 40 % en el período de investigación. Esto confirma la erosión de la rentabilidad de la industria y su incapacidad para generar beneficio a partir de las inversiones.
2006
2007
2008
PI
Rendimiento de las inversiones
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Índices 2006 = 100
100
24
-27
-80
Flujo de caja (en porcentaje del volumen de negocios)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Índices 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Los productores incluidos en la muestra también experimentaron un descenso en el flujo de caja operativo de 8,1 puntos porcentuales en el período considerado, lo que refleja en gran medida el descenso en la rentabilidad. El derrumbe de dicho indicador no puede atribuirse al aumento en las inversiones sino que tiene que derivarse del hecho de que las actividades comerciales generan menos liquidez. De hecho, como la industria requiere estructuralmente constantes inyecciones de liquidez para el activo inmovilizado, la caída en el flujo de caja revela la creciente debilidad de la industria de la Unión y su incapacidad de autofinanciarse.
5.3.5. Costes de producción y coste de las materias primas
(122)
En el siguiente cuadro se puede observar el coste medio por tonelada de producto afectado para los productores incluidos en la muestra.
En euros
2006
2007
2008
PI
Coste medio de producción (por unidad)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
El coste medio permaneció constante durante el período considerado en torno a 50 EUR por unidad de media.
6. Conclusión sobre el perjuicio
(124)
Teniendo en cuenta todo lo expuesto, se concluye provisionalmente que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante. Efectivamente, esta conclusión se ve reforzada por el número de empresas o centros de producción que podrían haber cerrado (5 en el segmento de los fabricantes de equipos originales) o haber sido objeto de suspensión de pagos (21 en el mercado secundario y 4 en el segmento de los fabricantes de equipos originales) a lo largo del período considerado.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(125)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión había sido causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de los países en cuestión. Además, se analizaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que podrían haber perjudicado a la industria de la Unión, a fin de garantizar que cualquier perjuicio causado por estos factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
2. Incidencia de las importaciones procedentes de China
2.1. Consideraciones generales
(126)
Existe una clara coincidencia en el tiempo entre el aumento de las importaciones objeto de dumping, que ganaron 6 puntos porcentuales de cuota de mercado entre 2006 y el período de investigación, y una pérdida paralela de cuota de mercado de seis puntos porcentuales sufrida por los productores de la Unión en el mismo período. La investigación también ha establecido la existencia de efectos negativos sobre los precios de las importaciones objeto de dumping estaban continuamente subcotizados respecto a los precios de los productores de la Unión.
(127)
Una parte alegó que la cuota de mercado de las importaciones chinas era demasiado pequeña para causar un perjuicio importante. Sin embargo, una cuota global de mercado del 12 % en un mercado susceptible a los precios (lo que es el caso, especialmente, del segmento de fabricantes de equipos originales) no puede considerarse pequeña.
(128)
Se recuerda que los volúmenes de importación de China aumentaron aproximadamente un 65 % y su cuota de mercado estimada casi se duplicó durante el período considerado. Por otra parte, según se ha explicado en el considerando 86 y siguientes, los precios de las importaciones de China descendieron un 8 % (véanse los considerandos 89 y siguientes) y se produjo una subcotización considerable de los precios (véanse los considerandos 93 y siguientes). En efecto, los principales factores que deben tenerse en cuenta en este caso son el fuerte aumento de las importaciones y la importante subcotización constatada.
(129)
La industria de la Unión reaccionó al dumping perjudicial reduciendo sus precios desde 2007. No obstante, debido a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones chinas, la industria de la Unión no estaba en condiciones de mantener su cuota de mercado incluso a precios reducidos. En los procedimientos de licitación en el segmento de los fabricantes de equipos originales se ha constatado que las ofertas chinas de bajo precio han desempeñado un papel crucial a la hora de reducir los precios de la industria de la Unión. No obstante, pese a las reducciones de precios por parte de la industria de la Unión, el precio medio de venta de las importaciones chinas fue inferior al de los precios de la industria de la Unión. Como resultado, las ventas por parte de la industria de la Unión cayeron significativamente en el período considerado. Dado que los precios chinos en el período de investigación han caído en comparación con 2006, la industria de la Unión tenía que reducir de nuevo sus precios con el fin de mantenerse en el mercado. Su rentabilidad descendió por debajo del punto de equilibrio financiero, lo que no le permitirá proseguir sus actividades de manera indefinida.
(130)
Por tanto, es evidente que existe una estrecha relación entre el aumento significativo de los volúmenes de importación a precios cada vez más bajos y el perjuicio observado en la industria de la Unión. Puede concluirse en esta fase, pues, que existe una relación causal entre las importaciones chinas a bajo precio y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
2.2. Reparto por segmentos dentro del producto afectado
(131)
Se ha argumentado que los fabricantes de equipos originales y el mercado secundario son dos canales de ventas separados, sin ninguna interacción significativa entre ellos. A tenor de ello, se ha alegado sobre todo que el perjuicio de la industria de la Unión, que canaliza la mayoría de sus ventas al segmento de los fabricantes de equipos originales (85 % de los productores incluidos en la muestra), no podría haber sido causado por las importaciones chinas, que se concentran predominantemente en el segmento del mercado secundario y tienen una presencia reducida en el segmento de los fabricantes de equipos originales.
(132)
Si bien los canales de distribución están ciertamente separados, según las investigaciones de la Comisión, podría estar produciéndose algún tipo de interacción, aunque no sea directa. No obstante, a fin de tener una visión de la situación lo más completa posible, los dos segmentos también se han estudiado por separado.
(133)
En el segmento del mercado secundario, el perjuicio hallado puede sin duda atribuirse a los grandes volúmenes de importaciones chinas a bajo precio, que significan hasta un 34 % en este segmento. En el segmento de los fabricantes de equipos originales, que constituye la mayor parte del consumo de la UE (35 millones de unidades de un total de 50), la presencia china en cuanto a volúmenes es mucho más pequeña (con un máximo del 6 %). Sin embargo, como ya se ha explicado más arriba, debe tenerse en cuenta que el perjuicio sufrido en relación con las ventas de los fabricantes de equipos originales viene provocado por los bajos precios chinos y está, por tanto, relacionado con los precios. Más específicamente, existen indicaciones de que los fabricantes de automóviles utilizan las ofertas chinas como elemento de referencia con el efecto de forzar a la baja los precios de los productores de ruedas de aluminio en los procedimientos de licitación. Para permanecer en el mercado, los productores de la Unión no tienen realmente ninguna opción sino ceder y reducir sus precios.
(134)
Por otra parte, no se puede excluir que las tendencias de los precios a la baja en el segmento del mercado secundario tengan un efecto sobre los precios de los fabricantes de equipos originales. En realidad, una comparación de los precios medios del mercado secundario y de los fabricantes de equipos originales ha puesto de relieve que mientras que los segundos eran de media superiores a los primeros hasta 2007, ello cambió en 2008 y en el período de investigación. Esto demuestra que la presión sobre los precios en el segmento de los fabricantes de equipos originales ha sido mucho más pronunciada en los últimos años.
(135)
Por tanto, cabe considerar provisionalmente que las importaciones chinas han causado perjuicio a la industria de la Unión tanto en el segmento del mercado secundario como en el de los fabricantes de equipos originales. En todo caso, todo ello será objeto de una investigación más exhaustiva.
3. Efectos de otros factores
3.1. Impacto de las importaciones procedentes de terceros países distintos de China
3.1.1. Impacto de las importaciones procedentes de Turquía
(136)
Tal como se ha expuesto en el considerando 99 y siguientes, Turquía es el segundo país después de China en cuanto al origen de las importaciones. En el período considerado, las importaciones de Turquía representaban una cuota de mercado de alrededor del 7 % en el mercado de la UE. En el cuadro siguiente se comparan los precios de las importaciones desde todos los terceros países con los de los productores de la UE.
En euros/unidad
2006
2007
2008
PI
Turquía
40,8
42,6
52,4
40,7
Productores de la UE incluidos en la muestra
49,7
49,7
48
46,5
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Diferencial Turquía/productores UE
8,9
7,1
4,4
5,8
Diferencial China/productores UE
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Durante el período considerado, los precios turcos fueron de forma continuada más bajos que los de los productores de la UE incluidos en la muestra, excepto en 2008. En el período de investigación, el diferencial de precios entre los precios de los productores turcos y de los productores de la Unión ascendió a 5,7 EUR (+/- 12,3 % de los precios de la UE), mientras que el diferencial de precios correspondiente para China ascendió a 14,5 EUR (+/- 31 %). Con arreglo a lo expuesto, es razonable concluir provisionalmente que en el período de investigación los precios más bajos de las importaciones procedentes de Turquía tuvieron cierto impacto negativo en la situación de la industria de la UE, pero no hasta tal punto de que fuera susceptible de romper el nexo causal entre importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
3.1.2. Impacto de las importaciones procedentes de terceros países distintos de Turquía
(138)
En cuanto a las importaciones procedentes de países distintos de China y Turquía, su cuota de mercado acumulada disminuyó del 9 % en 2006 hasta un 8,3 % en el período de investigación (véase el considerando 99). Los precios correspondientes fueron similares a los de los productores de la Unión durante el mismo período. Por estos motivos se considera que las importaciones procedentes de terceros países distintos de China y Turquía no contribuyeron al perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
3.2. Impacto de la crisis económica
(139)
Algunas partes alegaron que las importaciones procedentes de China fueron absorbidas por un aumento en el consumo de la UE en 2007 y que la disminución del consumo en 2008 coincidió con la crisis económica y la contracción paralela de las ventas de la industria automovilística. Según este argumento, estos factores fueron las causas fundamentales del débil rendimiento de la industria de la Unión.
(140)
En efecto, la crisis económica ha afectado negativamente a la situación de la industria de la Unión debido a unos niveles de consumo cada vez más bajos y al efecto de los precios a la baja. Entre 2008 y el período de investigación, el consumo descendió en un 14,5 %.
(141)
Los productores de ruedas de aluminio operan en simbiosis con la industria automovilística, que resultó seriamente afectada por la crisis. El cuadro siguiente muestra la evolución de los volúmenes de producción de automóviles en Europa en el período considerado. Es cierto que los automóviles incorporan ruedas bien de aluminio o bien de acero, aunque es difícil de establecer en qué proporción. No obstante, no hay indicios de que esta proporción hubiese cambiado de forma significativa durante el período considerado. Por tanto, no puede excluirse que el descenso en el volumen de producción de automóviles, que, en efecto, se redujo dramáticamente desde finales de 2008 hasta el período de investigación, habría tenido una repercusión sobre el volumen de ventas de los productores de ruedas de aluminio. El siguiente cuadro muestra que la disminución en el volumen de producción ha sido efectivamente superior al 15 % entre 2008 y el período de investigación.
En EU-27
2006
2007
2008
PI
Producción en Europa (en millares de unidades)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Sin embargo, el análisis de los indicadores económicos de la industria de la Unión muestra que la tendencia a la baja empezó mucho antes la crisis económica y coincidió en el tiempo con el comienzo de la penetración del mercado por las importaciones chinas. Las cifras de rentabilidad, por ejemplo, demuestran que la tendencia a la baja comenzó entre 2006 y 2007 (disminución de 2,5 puntos porcentuales) y continuó entre 2007 y 2008 (otra disminución de 2,2 puntos porcentuales), para alcanzar una disminución extrema de 6,9 puntos porcentuales entre 2008 y el período de investigación.
(143)
Además, las importaciones chinas continuaron aumentando su presencia en el mercado a pesar de la contracción del consumo, alcanzando el 12,4 % en el período de investigación. Sus volúmenes y cuota de mercado crecían constantemente y sus precios estaban continuamente subcotizados respecto a los de la industria de la UE. No obstante, cabía razonablemente esperar que la crisis afectara a todos los operadores del mercado de forma similar. Sin embargo, tal como se explica anteriormente, las importaciones chinas aumentaron a precios sustancialmente subcotizados respecto a los precios de le UE en la situación que nos ocupa. Por tanto, no es descabellado concluir que si no hubiera sido por la crisis, los volúmenes y la cuota de mercado de las importaciones chinas habrían aumentado aún más.
(144)
En este contexto, es razonable suponer que la crisis económica, aunque haya contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión, no parece ser un factor por sí sola que pudiera romper el vínculo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio importante. Al contrario, los volúmenes de importaciones de China deberían haberse reducido en condiciones normales a la par que la caída del consumo, tal como ocurrió con las importaciones procedentes de otros terceros países y más en especial las ventas de la industria de la UE (que, como cabe recordar, se redujeron proporcionalmente al aumento de las importaciones chinas).
3.3. Impacto de los cambios en el volumen de exportación de la industria de la Unión
(145)
La actividad exportadora de los productores de la Unión fue baja en el período considerado (menos del 2 % de las ventas totales de los productores de la UE incluidos en la muestra). Por tanto, no pudo tener ninguna repercusión negativa sobre la débil situación de la industria de la Unión y no puede romper el vínculo causal.
3.4. Competencia entre los productores de la Unión y concentración en el mercado de la UE
(146)
El número de productores de ruedas de aluminio (alrededor de treinta) que operan en el mercado de la UE indica que el mercado de la UE es muy competitivo, aunque también se caracterice por un alto nivel de concentración industrial: las tres mayores empresas tienen una cuota del 60 % de la producción total, otras dos alrededor del 8 % y cuatro alrededor del 4 %. Los datos disponibles sobre los volúmenes de producción muestran que los demás productores son pequeñas o medianas empresas
(147)
Cabe señalar que una serie de pequeños productores pararon su producción antes de 2008, en 2008 y en el período de investigación. Esto podría indicar que la competencia entre los productores de la Unión, y el aparente proceso de concentración en curso, ha contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión. Sin embargo, los datos de la investigación muestran que no solo se ven afectados los pequeños productores. Tanto los productores más grandes como los más pequeños se ven influidos del mismo modo por la situación actual. Por lo tanto, no puede concluirse que la competencia entre productores de la Unión haya contribuido de manera significativa al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
3.5. Preferencias de los consumidores en relación con las ruedas de aluminio y las de acero
(148)
Se alegó que la bajada de la demanda de ruedas de aluminio podría ser un cambio relacionado con la crisis económica en las preferencias de los consumidores, que podrían optar por las ruedas de acero, menos costosas. No se presentó, sin embargo, ningún elemento en apoyo de esta alegación. En esta fase, y en ausencia de datos que apoyen el argumento, no ha podido confirmarse esa evolución.
3.6. Gama de productos
(149)
Algunas partes alegaron que el aumento de las importaciones chinas se debió a un aumento de la demanda de tipos específicos de ruedas de alta tecnología producidas en China (es decir, ruedas forjadas o fluotorneadas), que no se producirían en la UE (en cantidades significativas). Por consiguiente, las importaciones procedentes de China no pudieron causar perjuicio a la industria de la Unión. La investigación ha demostrado, sin embargo, que esas importaciones constituyeron un porcentaje muy bajo de las importaciones totales procedentes de China. Por lo tanto, se desestimó el argumento.
4. Conclusión sobre la causalidad
(150)
Cabe recordar que, en este caso, se ha comprobado que ha habido una disminución significativa de la producción y las ventas, una pérdida de cuota de mercado, así como un descenso de los precios que ha ocasionado pérdidas a la industria de la Unión. Los volúmenes de importación de China, cuyos precios estaban considerablemente subcotizados respecto a los precios de la industria de la Unión, así como su cuota de mercado, han aumentado durante el mismo período de tiempo.
(151)
La Comisión también ha analizado todos los demás factores que podrían haber contribuido al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión. A este respecto, se constató que la crisis económica, las importaciones procedentes de Turquía y la competencia entre los productores de la Unión, que condujo a un proceso de concentración, pueden haber repercutido en la situación de perjuicio. Sin embargo, se concluye provisionalmente que su impacto no puede romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio constatado, como se ha detallado anteriormente.
(152)
Partiendo del análisis anterior de los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Unión, se concluye por lo tanto, de manera provisional, que existe un nexo causal entre las importaciones procedentes de China objeto de dumping y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Interés de la industria de la Unión
(153)
Este caso se caracterizó por un alto nivel de cooperación y apoyo de la producción de la Unión (más del 70 %). Esto pone de manifiesto que la imposición de medidas redunda claramente en interés de los productores de la UE.
(154)
La investigación mostró que la industria de la Unión está sufriendo un perjuicio importante por los efectos de las importaciones objeto de dumping a precios subcotizados respecto a sus precios según se detalla en el considerando 93 y siguientes.
(155)
Es de esperar que la industria de la Unión se beneficie de las medidas que probablemente impedirían otro incremento de las importaciones objeto de dumping a bajo precio.
(156)
En caso de que no se impongan las medidas, puede esperarse que continúen o incluso que aumenten las importaciones de ruedas de aluminio baratas objeto de dumping, en especial en el segmento del mercado secundario. Tampoco puede excluirse que el aumento de la presión sobre los precios y la penetración en el segmento del mercado secundario tendrán al menos un efecto indirecto sobre la situación en el segmento de los fabricantes de equipos originales. A este respecto, se ha constatado que algunos productores del país afectado se están desplazando o lo han hecho ya al extremo medio y superior del segmento del mercado secundario y después al segmento de los fabricantes de equipos originales, con unos precios muy bajos. Se puede esperar que esta evolución continúe y a su vez es muy probable que también ponga en peligro al nutrido grupo de productores de la Unión activos en el segmento de los fabricantes de equipos originales. Como la situación financiera y la rentabilidad de dichos productores no es lo suficientemente sólida para soportar más presión sobre los precios ejercida por las importaciones objeto de dumping, cuyos precios están considerablemente subcotizados respecto a sus precios, esto llevaría muy probable a la desaparición progresiva de un gran número de productores de la Unión, o incluso a la totalidad.
2. Interés de los importadores
(157)
En el ejercicio de muestreo (véase el considerando 13), se eligió a cinco importadores no vinculados y a dos usuarios de las importaciones sobre la base del volumen de sus importaciones.
(158)
La cooperación de los importadores no vinculados supone en conjunto menos del 10 % del volumen total de las importaciones procedentes de China.
(159)
La investigación mostró que la mayoría de los importadores son comerciantes especializados en accesorios para coches. Entre ellos, pueden distinguirse dos categorías. Una categoría está compuesta por empresas que importan y revenden las ruedas de aluminio con sus propias marcas, tras externalizar su producción a China. Sin embargo, no están vinculados a los exportadores chinos. Esta categoría de importadores generalmente tiene actividades en la UE con un «valor añadido» de cierta envergadura (por ejemplo, diseño, investigación y desarrollo), y a veces incluso su propia cadena de distribución, con su nivel de empleo correspondiente. La segunda categoría está compuesta por importadores y distribuidores que son comerciantes que se centran más en los volúmenes y menos en la marca. Estos importadores tienen, en general, costes estructurales más bajos y menos actividades de valor añadido en la Unión.
(160)
El bajo nivel de cooperación de los importadores no vinculados pone de manifiesto que la imposición de medidas no tendría un impacto significativo en su actividad. De hecho, para los importadores y distribuidores que cooperaron se determinó que las reventas de ruedas de aluminio chinas representan entre el 1 % y el 6 % de su volumen de negocios total. La situación de las empresas de externalización es más compleja, porque las reventas chinas de ruedas de aluminio pueden representar casi la totalidad de su actividad empresarial. Las medidas podrían ciertamente tener algún efecto sobre su actividad, pero es difícil evaluar en esta fase la magnitud exacta. Este asunto se investigará más exhaustivamente.
3. Interés de los usuarios
3.1. Consideraciones generales
(161)
Se enviaron cuestionarios a unos veinte usuarios identificados. Trece fabricantes de automóviles cooperaron con la investigación. También cooperaron dos asociaciones que representan a usuarios e importadores de ruedas de aluminio destinadas a los fabricantes de equipos originales y al mercado secundario.
(162)
Las importaciones de los usuarios que cooperaron representan el 19 % de las importaciones totales procedentes de China según los datos de Eurostat. Las cifras de Eurostat no permiten determinar con precisión si las ventas de importación se hicieron al segmento de los fabricantes de equipos originales o al mercado secundario. Como se ha mencionado anteriormente en el considerando 133 ha podido hacerse, no obstante, una diferenciación entre ambos segmentos, que revela que el segmento de los fabricantes de equipos originales representaría entre el 20 % y el 30 % de las importaciones totales procedentes de China. Por estas razones, es razonable suponer que la cooperación del segmento de los fabricantes de equipos originales fuera muy elevada.
(163)
Los fabricantes de automóviles, por término medio, parecen acudir a los suministros chinos de forma limitada. Considerados individualmente, los fabricantes de automóviles que cooperaron emplean diversos modelos empresariales. Algunos no importan de China en absoluto, otros importan menos del 5 %, pero otros importan hasta el 30 % de lo que necesitan.
(164)
Tanto los usuarios que importan como los que no, se oponen a las medidas. Uno de sus argumentos principales es que a los fabricantes de automóviles les interesa mantener diversas fuentes de suministro y beneficiarse de la competencia en el mercado de las ruedas. Las medidas harían que dependieran excesivamente de un número limitado de productores europeos. Sin embargo, este argumento en sí mismo no parece determinante, porque existen importaciones significativas procedentes de otros terceros países.
3.2. Coste de las medidas
(165)
Las ruedas de aluminio representan alrededor del 1 % del coste de un automóvil. Así, una medida del 20 % sobre las ruedas de aluminio produciría un aumento del coste del 0,2 %. Para los fabricantes de automóviles que importan como máximo un 5 % de sus ruedas de aluminio de China, el aumento total del coste en términos de producción total de automóviles sería de un 5 % del 0,2 %, es decir, el 0,01 %. Pero incluso para los fabricantes de automóviles que importan hasta del 30 % de sus ruedas de aluminio de China, el aumento de coste total sería de un 30 % del 0,2 %, es decir el 0,06 %. Por lo tanto, las medidas tendrían una repercusión muy limitada sobre los costes. Además, no parece una característica inhabitual que las ruedas de aluminio importadas por los fabricantes de automóviles a un precio determinado (50 EUR, por poner un ejemplo) se vendan al consumidor final al triple o al cuádruple de ese precio (es decir, a 200 EUR).
3.3. Coste del cambio de proveedor
(166)
Tal como se ha explicado anteriormente, las ruedas de aluminio destinadas a los fabricantes de equipos originales se desarrollan generalmente dos años antes del lanzamiento de un nuevo modelo de coche. Cualquier cambio de proveedor exige tiempo (al menos seis meses) y también podría provocar costes de utillaje adicionales. Sin embargo, la investigación ha mostrado que la mayoría de los fabricantes de automóviles diversifican sus fuentes de suministro de forma rutinaria, es decir, distribuyen la producción de una rueda de aluminio específica entre dos (o más) productores. Este abastecimiento dual también se realiza para los modelos que son originarios de China, con el fin de garantizar la seguridad del suministro. Parece, por lo tanto, que el riesgo de tener que cambiar de proveedor ya es tenido en cuenta a la hora de decidir que la fuente de suministro sea China. Además, los contratos recogidos durante la investigación muestran que los fabricantes de automóviles, en general, pueden dar por concluido el contrato en cualquier momento sin penalizaciones.
3.4. Otros argumentos alegados por las partes
(167)
Algunas partes alegaron que la imposición de derechos sobre las ruedas de aluminio originarias de China darían ventaja a los fabricantes de automóviles surcoreanos, además del derecho del 0 % sobre los automóviles conforme al próximo Acuerdo de Libre Comercio. Según este argumento, los fabricantes de automóviles surcoreanos seguirían teniendo acceso a las ruedas de aluminio chinas baratas, y podrían incluso reclamar la devolución de derechos para los automóviles exportados a la UE (puede pedirse el reembolso de los derechos pagados sobre las importaciones de determinadas piezas de automóviles al exportar dicho automóvil). Una medida antidumping sobre las ruedas de aluminio chinas pondría a los fabricantes europeos de automóviles en desventaja competitiva con respecto a los automóviles surcoreanos importados en la UE con un tipo de derecho del 0 %.
(168)
A este respecto hay que señalar que la cuota de mercado de los automóviles originarios de Corea del Sur asciende actualmente a solo el 3 % del mercado de automóviles de la UE. Si bien resulta difícil prever la evolución de la importación de los automóviles surcoreanos, teniendo en cuenta lo limitado que es el efecto directo del coste de las medidas en los fabricantes de automóviles de la UE, no se puede concluir en esta fase que la imposición de un derecho antidumping sobre las ruedas de aluminio procedentes de China tendría un efecto significativo a ese respecto.
4. Interés de los consumidores
(169)
No se ha expuesto ningún argumento por lo que respecta al efecto de las medidas en los consumidores finales. Este hecho, así como el impacto del bajo coste y las estrategias de fijación de precios de los fabricantes de automóviles constatadas en la investigación, muestran efectivamente la improbabilidad de un efecto apreciable sobre los precios de consumo.
5. Interés de los proveedores
(170)
Cinco proveedores de materias primas y equipos a los fabricantes de ruedas de aluminio de la Unión respondieron al cuestionario destinado a los proveedores. Suministran aluminio y lingotes de fundición primarios, máquinas de pintura o imprimación o de baja presión. En cuanto a los proveedores de lingotes, las ventas a la industria de la Unión suponen solo una pequeña fracción de su actividad (inferior al 6 % de su volumen de negocios total), lo cual demuestra su interés relativamente moderado en el establecimiento de medidas antidumping sobre las ruedas de aluminio de China. Para otros proveedores (de maquinaria o de máquinas de pintura o de baja presión), sus ventas a la industria de la Unión se sitúan entre el 30 % y el 50 % de su volumen de negocios total. Dado que se trata de PYME, la viabilidad de la industria de la Unión resulta esencial para sus operaciones.
6. Conclusión sobre el interés de la Unión
(171)
En vista de cuanto antecede, se concluyó provisionalmente que, en general, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra de la imposición de medidas provisionales a las importaciones de ruedas de aluminio originarias de China.
G. MEDIDAS PROVISIONALES
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(172)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio resultante, a la causalidad y al interés de la Unión, deben imponerse medidas provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping procedentes de China causen más perjuicio a la industria de la Unión.
(173)
Con el fin de determinar el nivel de estos derechos, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(174)
Tal como se señala en el considerando 20, el mercado de las ruedas de aluminio se caracteriza por la existencia de dos segmentos de mercado relativamente diferenciados. La investigación puso de manifiesto además que las ventas de los productores de la Unión estaban concentradas en el segmento de los fabricantes de equipos originales, que supone el 85 % de todas las ventas de la industria de la Unión.
(175)
De cara a la imposición de medidas provisionales, se consideró por lo tanto oportuno evaluar un margen de perjuicio que tenga en cuenta esta situación específica del mercado.
(176)
En el segmento de los fabricantes de equipos originales, los compradores de ruedas de aluminio (que son los fabricantes de automóviles) por lo general hacen sus pedidos siguiendo procedimientos de licitación. Como consecuencia de ello, el mismo modelo de rueda, destinado a ser montado en el mismo modelo de automóvil, puede pedirse al mismo tiempo a varias fuentes en un número significativo de casos, a menudo de un proveedor chino y de uno de la UE. Se consideró provisionalmente que este proceso de licitación ofrecía un reflejo exacto y fiable de la competencia de precios medios existentes durante el PI entre los proveedores chinos y los de la Unión al competir para la misma licitación.
(177)
Se consideró, por lo tanto, adecuado calcular el margen de subcotización sobre la base de los precios determinados a partir de los datos presentados por los productores de la UE y por los exportadores chinos cuando compiten para estas licitaciones.
(178)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos perjudiciales del dumping, se consideró que las medidas permitirían a la industria de la Unión cubrir sus costes de producción y lograr un beneficio razonable. En cuanto al coste de producción, el ajuste se realizó por la pérdida real sufrida por la industria de la Unión durante el PI (-5,4 %). Asimismo, se consideró que el beneficio antes de impuestos que podría lograr razonablemente una industria de este tipo en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping, sobre las ventas del producto similar en la Unión, debería ser evaluado tomando como referencia la rentabilidad alcanzada en 2006, que ascendió al +3,2 %. Ese año el volumen de las importaciones procedentes de China era aún relativamente bajo. Sobre esta base se calculó un precio no perjudicial del producto afectado para la industria de la Unión.
(179)
Sobre esa base, el margen de subcotización es del 20,6 %.
(180)
Este resultado fue confirmado por un cálculo adicional basado en una comparación de una serie de anuncios de licitación facilitados por algunos fabricantes de automóviles en el transcurso de la investigación. De hecho, cuando los fabricantes de automóviles pidieron el mismo modelo de ruedas de aluminio tanto a un productor chino como a un productor de la Unión, el margen de subcotización, teniendo en cuenta los ajustes hechos según se ha explicado en el considerando 93 y siguientes, estaba en el mismo orden de magnitud que el establecido en el considerando precedente.
(181)
Cabe señalar que este margen de subcotización es inferior a los márgenes de dumping establecidos en los considerandos 76 y siguientes y deberían, por lo tanto, servir de base para establecer el nivel del derecho de conformidad con la regla del derecho inferior.
(182)
Dada la metodología aplicada en este caso para determinar el nivel de eliminación del perjuicio, se considera impracticable especificar tipos de derecho antidumping individuales de conformidad con el artículo 9, apartado 5, segunda frase, del Reglamento de base. Esto se debe sobre todo a la falta de datos fiables para llevar a cabo el análisis de forma específica para cada empresa. En consecuencia, se decide provisionalmente establecer un derecho antidumping de ámbito nacional sobre todas las importaciones procedentes de China al nivel del margen de subcotización del 20,6 %.
2. Medidas provisionales
(183)
A la luz de todo lo expuesto anteriormente, se considera que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, debería establecerse un derecho antidumping provisional sobre las importaciones procedentes de China. En el presente caso, el tipo del derecho debe fijarse en consecuencia al nivel del margen de perjuicio comprobado.
(184)
El derecho antidumping propuesto asciende, por lo tanto, al 20,6 %.
H. COMUNICACIÓN DE LA INFORMACIÓN
(185)
Las conclusiones provisionales aquí expuestas se comunicarán a todas las partes interesadas, que tendrán la oportunidad de dar a conocer sus observaciones por escrito y solicitar ser oídas. Sus observaciones se analizarán y se tomarán en consideración, si son pertinentes, antes de establecer las conclusiones definitivas. Además, debe hacerse constar que las conclusiones relativas a la imposición de derechos antidumping formuladas a los efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse para establecer cualquier conclusión definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de ruedas de aluminio de vehículos automóviles de las partidas 8701 a 8705 de la NC, con sus accesorios o sin ellos y con neumáticos o sin ellos, actualmente incluidas en los códigos NC ex 8708 70 10 y ex 8708 70 50 (códigos TARIC 8708701010 y 8708705010) y originarias de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1, será del 20,6 %.
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán solicitar que se las informe de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
Con arreglo al artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento será aplicable durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 10 de mayo de 2010.