ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 20 de abril de 2011
relativa a la ayuda estatal C 19/09 (ex N 64/09) que Dinamarca tiene previsto conceder para la reestructuración de TV2 Danmark A/S
[notificada con el número C(2011) 2614]
(El texto en lengua danesa es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2012/109/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (1) y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Después de haber emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones de conformidad con los artículos citados (2) y teniendo en cuenta dichas observaciones.
Considerando lo siguiente:
I. PROCEDIMIENTO
(1)
El 4 de agosto de 2008, la Comisión comunicó a Dinamarca su Decisión de no formular objeciones a la ayuda de salvamento que se iba a conceder a TV2 Danmark A/S consistente en un mecanismo de crédito por un total de 1 000 millones DKK (en adelante denominada «Decisión sobre la ayuda de salvamento») (3). De acuerdo con dicha Decisión, la ayuda prevista era compatible con el artículo 87, apartado 3), letra c), del Tratado CE, ahora artículo 107, apartado 3, letra c), del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (TFUE), y, en particular, con las normas establecidas en las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (4) (en adelante, «las Directrices»).
(2)
De acuerdo con la Decisión sobre la ayuda de salvamento y las Directrices, la Comisión debía recibir un plan de reestructuración o de liquidación o la prueba de que el préstamo se había reembolsado en su totalidad a más tardar seis meses después de que se aprobara la medida sobre ayuda de salvamento, a saber, como muy tarde el 4 de febrero de 2009.
(3)
El 4 de febrero de 2009, Dinamarca, con arreglo al artículo 88, apartado 3, del Tratado CE, ahora artículo 108, apartado 3, del TFUE, notificó a la Comisión un plan de reestructuración de TV2 Danmark A/S.
(4)
Mediante carta de 2 de julio de 2009, la Comisión comunicó a Dinamarca su decisión de incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE, ahora artículo 108, apartado 2, del TFUE, en relación con la ayuda.
(5)
La Decisión de la Comisión de incoar el procedimiento se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea (5). La Comisión invitó a las partes interesadas a que presentaran sus observaciones.
(6)
La Comisión recibió de las partes interesadas las observaciones siguientes.
-
1.10.2009
TDC A/S y You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jørgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (beneficiario de la ayuda)
-
2.10.2009
MTG Viasat (que remitió contribuciones adicionales mediante carta de 15 de octubre de 2009)
-
2.10.2009
Forenede Danske Antenneanlæg
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd y SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
El 27 de octubre de 2009, la Comisión transmitió dichas observaciones a Dinamarca. Las observaciones de Telia Stofa, que llegaron con retraso, se remitieron a Dinamarca el 30 de noviembre de 2009. Dinamarca tuvo oportunidad de reaccionar ante ellas y la Comisión recibió las observaciones de Dinamarca en dos cartas que tocaban diversos aspectos de las observaciones presentadas por terceros; mediante carta del Gobierno danés de 29 de enero, recibida a través de la Representación Permanente y registrada el 23 de febrero de 2010, y mediante carta de 29 de marzo de 2010, registrada el 30 de marzo; los anexos de dicha carta se registraron el 14 de abril de 2010. El 8 de junio de 2010, el Gobierno danés envió datos adicionales sobre la aprobación de un nuevo acuerdo sobre medios de comunicación para 2011-2014.
(8)
El 9 de junio de 2010, TV2 Danmark A/S envió un memorándum informativo sobre la venta de la cadena TV2.
(9)
El 8 de junio de 2010, la Comisión mantuvo una reunión con TV2 Danmark A/S, beneficiario de la ayuda. Después de la reunión, el 30 de junio de 2010, la Comisión remitió a Dinamarca una lista de preguntas a las que respondió Dinamarca el 9 de julio de 2010.
(10)
Viasat remitió nuevos datos mediante correo electrónico de 26 de mayo de 2010 y mediante cartas registradas el 1 de junio de 2010 y el 6 de julio de 2010.
(11)
Los días 23 y 28 de julio de 2010, la Comisión envió nuevas preguntas a Dinamarca, que respondió el 18 de agosto de 2010. El 14 de septiembre de 2010, la Comisión mantuvo con Dinamarca una reunión tras de la cual Dinamarca, el 18 de octubre de 2010, envió nuevas observaciones.
(12)
El 22 de diciembre de 2010, Viasat envió nuevos datos. El 7 de febrero de 2011, SBS envió también nuevos datos a la Comisión.
(13)
El 14 de enero de 2011, la Comisión remitió una solicitud de información a Dinamarca, que respondió mediante carta de 3 de febrero de 2011. Mediante carta de 28 de enero de 2011, Dinamarca solicitó una nueva reunión. Esta tuvo lugar el 7 de febrero de 2011. El 24 de febrero de 2011 se enviaron nuevos datos.
(14)
El 4 de marzo de 2011, a instancias de las autoridades danesas, se celebró otra reunión. Posteriormente Dinamarca remitió nuevos datos mediante cartas registradas el 11, el 17 y el 18 de marzo y el 6 y el 14 de abril de 2011. Mediante carta de 11 de marzo de 2011, Dinamarca comunicó a la Comisión que algunas partes del plan de reestructuración (la llamada «TV2-alene-kort», que se detalla más abajo) no iban a ejecutarse. Los días 17 y 18 de marzo y los días 6 y 14 de abril de 2011, Dinamarca modificó la ficha financiera que recogía dichos cambios).
(15)
Cabe observar además que el 24 de marzo de 2009, Viasat Broadcasting UK Ltd interpuso ante el Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades Europeas (el Tribunal) una demanda de anulación de la Decisión sobre la ayuda de salvamento (6). Amén de ello, el 15 de mayo de 2009, Viasat Broadcasting UK Ltd solicitó a la Comisión que incoara el procedimiento del artículo 108, apartado 2, del TFUE con vistas a derogar la Decisión sobre la ayuda de salvamento (7). Estas demandas atañen a una decisión distinta y no impiden que la Comisión tome posición en relación con el plan de reestructuración. No obstante, mediante auto de 17 de mayo de 2010, se suspendió el procedimiento judicial en curso hasta que la Comisión adoptara una decisión definitiva sobre la reestructuración (8).
(16)
El 14 de diciembre de 2009, MTG/Viasat interpuso una demanda con la alegación de que, al introducir un canon de usuario en TV2, Dinamarca infringía, entre otras disposiciones, los artículos 106 y 102 del TFUE.
II. BENEFICIARIO: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S se constituyó en 2003 como sociedad anónima participada al 100 % por el Estado danés. La empresa retomó la actividad del ente público autónomo TV 2, fundado en 1986. TV2 Danmark A/S tiene intereses en diversas compañías que comprenden empresas filiales de propiedad plena, empresas asociadas, empresas en participación y participaciones minoritarias. TV2 Danmark A/S (en adelante «TV2») es la empresa matriz del consorcio TV2 y gestiona la cadena pública de televisión TV2 (también llamada «primera cadena» en el texto).
(18)
Modelo actual de negocios: Antes, la primera cadena de TV2 se financiaba con el canon de televisión y los ingresos publicitarios. Aunque los canales regionales siguen financiándose así parcialmente, la primera cadena dejó de financiarse con el canon de televisión en julio de 2004, fecha a partir de la cual se financia exclusivamente con ingresos publicitarios. Estos ingresos suponen hoy día la única fuente de ingresos de la primera cadena, si no se tienen en cuenta los beneficios de los canales comerciales. Actualmente TV2 no puede exigir el pago de un abono por su primera cadena.
(19)
Obligaciones de servicio público: Con arreglo a la sección 38, apartado 1, de la Ley danesa de radiodifusión, TV2 tiene una misión de servicio público. La Ley establece que «la programación de servicio público se realizará para el público en general con arreglo a los principios mencionados en la sección 10». Esta obligación superior se completa con descripciones más detalladas en la licencia de servicio público y los anexos de esta.
(20)
La Comisión aceptó (9) que la primera cadena de TV2 realizaba una función de servicio público, como determinó el Tribunal (10). La actividad de servicio público de TV2 supone más del […] (11) de los costes de TV2 (12).
(21)
La primera cadena de TV2 tiene además una obligación de servicio público para emitir programas regionales con arreglo al punto 2.5 de la licencia de servicio público de TV2 (13). Los contenidos regionales los producen los centros regionales de TV2. Los ocho centros regionales son independientes de TV2. Están regulados por la sección 31 y siguientes de la Ley de radiodifusión (14). Cada centro cuenta con una junta de representantes, compuesta de un amplia representación de la vida cultural y social de la región. TV2 no puede ser miembro de dichas juntas de representantes. Con arreglo a la sección 31 y siguientes de la Ley de radiodifusión, los centros regionales desempeñan una actividad de servicio público y su programación debe tener un interés regional. Su actividad se financia sobre todo con el canon (15). TV2 está obligada a emitir dichos programas regionales en «ventanas» de la parrilla normal de TV2 (16). TV2 no tiene ninguna influencia en el formato de televisión elegido para, por ejemplo, asegurar la coherencia con la programación general de la cadena principal. TV2 emite anuncios entre los programas nacionales y los regionales, dirigidos al mercado regional, y recibe los ingresos publicitarios.
(22)
Obligación de sintonización (must carry): Con arreglo a la sección 6 de la Ley de radiodifusión, la primera cadena tiene una obligación de transmisión de señal, lo que significa que los distribuidores de antenas colectivas (SMTV; incluidos los distribuidores comerciales de cable) deben dar acceso en todos sus paquetes a las cadenas mencionadas en la disposición (a saber, TV2 y DR) (17).
Los distribuidores de TV cuya plataforma de distribución fuera el satélite, no estaban obligados a incluir la cadena principal de TV en sus paquetes de programas, no obstante lo cual decidieron hacerlo dado que el canal es muy popular (18).
(23)
Distribución de televisión en Dinamarca: La distribución de televisión en Dinamarca se hace de cinco modos diferentes, basados en distintos sistemas de recepción de la señal de televisión. Hay distribución por cable (YouSee y Stofa), antenas colectivas (SMTV, distribución local por cable), distribución por antenas parabólicas (Viasat y Canal Digital), distribución por banda ancha (IPTV) y distribución terrestre. La señal analógica de distribución terrena se apagó el 1 de noviembre de 2009, cuando se digitalizaron las señales de televisión terrenas en Dinamarca. La sociedad Boxer ganó el concurso para controlar el acceso comercial y encargarse de la transmisión de los canales de abono a través de la red terrena. Actualmente la primera cadena de TV2 es de acceso general (free to air-FTA) gratuito (19).
(24)
Actividades de TV2: TV2 es sobre todo activa en transmisiones televisivas y en venta de anuncios de televisión. TV2 adquiere y vende también derechos audiovisuales en mercados internacionales (por ejemplo, el campeonato europeo de 2008 o los Juegos Olímpicos), que el canal explota por sí mismo o revende. TV2 opera casi exclusivamente en el mercado de la transmisión de televisión y otros mercados de medios de comunicación en Dinamarca. Junto con Danmarks Radio, empresa pública que se financia exclusivamente con el canon y gestiona dos canales de servicio público, la primera cadena de TV2 es el mayor canal de televisión.
La primera cadena de TV2 compite actualmente en el mercado de la publicidad de televisión con, por ejemplo, los canales TV3 y TV3 + de Viasat. Esta es propiedad del consorcio sueco Modern Times Group A/S (MTG), que es también distribuidor de contenidos por satelite. TV2 compite asimismo por ingresos de publicidad con SBS A/S, propiedad de la alemana ProSiebenSat. Canales de televisión de TV2 como, por ejemplo, TV2 Zulu y TV2 Charlie compiten con otros canales comerciales en el mercado mayorista de distribución de paquetes de televisión de pago.
(25)
Actividades comerciales: TV2 opera una serie de canales comerciales ajenos a obligaciones de servicio público, como TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film y TV2 News. TV2 es asimismo propietaria del 50 % de TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie y TV2 News se financian con abonos y publicidad, mientras que TV2 Film se financia exclusivamente con abonos.
(26)
Como reconocen Dinamarca (20) así como TV2 Danmark A/S y su competidora Viasat (21), la gestión del primer canal es condición esencial para obtener los ingresos que generan los canales comerciales.
(27)
Desde 2001, TV2 (véase el auto no 740 (22)) está obligada a separar la contabilidad de sus actividades comerciales y de sus actividades de servicio público. Las cuentas las controlan auditores externos.
(28)
Otras actividades: TV2 Danmark es además propietaria de varias sociedades filiales o posee en participación otras empresas, por ejemplo de programas y de radio, y anteriormente poseía también una red de transmisión (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M y Fordelingsnet) de forma conjunta con DR. Según datos de Dinamarca, Broadcast Service Denmark es el principal proveedor de televisión en materia de planificación, realización y operación de la red. La red de transmisión era propiedad conjunta de Danske Radio y TV2 directamente o a través de empresas asociadas de propiedad común (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Pero TV2 ha vendido su participación en la red de transmisión dentro de su política de reestructuración.
(29)
Asuntos nacionales de competencia en relación con TV2: La Comisión observa que las autoridades danesas de la competencia están investigando el comportamiento de TV2 en el mercado publicitario. El 21 de diciembre de 2005, el Consejo de la Competencia concluyó en una decisión que TV2 había infringido el artículo 102 del TFUE y las disposiciones legales danesas correspondientes aplicando descuentos de fidelización en el mercado publicitario. El 1 de noviembre, el Tribunal de Apelación de la Competencia anuló dicha decisión, que confirmó, sin embargo, la Audiencia de Dinamarca Oriental mediante resolución de 22 de junio de 2009. Contra esta resolución se recurrió ante el Tribunal Supremo, que confirmó la sentencia de la Audiencia de Dinamarca Oriental el 18 de marzo de 2011. El caso se derivaba de otro anterior de 29 de noviembre de 2000, en el que el Consejo de la Competencia determinaba que los descuentos de TV2 de 2000 suponían abuso de posición dominante.
III. OTROS ASUNTOS PENDIENTES QUE IMPLICAN A TV2
(30)
La ayuda pública a la actividad de TV2 antes de su reconstitución como sociedad anónima y su recapitalización subsiguiente fue objeto de Decisiones de la Comisión de 19 de mayo de 2004 y 2 de febrero de 2005, respectivamente (23). En la primera Decisión, la Comisión ordenaba recuperar la cantidad de 628,1 millones DKK de ayuda incompatible concedida a TV2. Dinamarca ordenó recuperar la ayuda al beneficiario junto con los intereses y TV2 devolvió la cantidad de 1 050 millones DKK. En la segunda Decisión no se formularon objeciones a la recapitalización, que suponía una inyección de capital de 440 millones DKK y una conversión en acciones de la deuda por 394 millones, y que se consideró compatible con el mercado común.
(31)
El 22 de octubre de 2008, el Tribunal anuló la Decisión de recuperación de la ayuda de la Comisión (24). El 24 de septiembre de 2009 (25) el Tribunal dictó un auto relativo a la Decisión sobre recapitalización en el que determinaba que no era necesario adoptar decisión alguna dado que la Decisión sobre recapitalización, que se basaba en la Decisión sobre recuperación de la ayuda, dependía de supuestos que ya no se daban, lo que eliminaba el fundamento de dicha Decisión. El Tribunal dictó que las dos Decisiones suponían dos aspectos del mismo asunto.
(32)
La investigación llevada a cabo por la Comisión en dicho asunto ha sido paralela a la tramitación de este asunto. La Decisión de la Comisión en el asunto en cuestión se adoptará al mismo tiempo que la presente Decisión.
IV. PLAN DE REESTRUCTURACIÓN
1. Circunstancias del plan de reestructuración original
(33)
Como se señala en la Decisión de la Comisión sobre aprobación de la ayuda de salvamento de 1 000 millones DKK, TV2 Danmark tenía en 2008 serios problemas de liquidez como consecuencia de grandes inversiones, especialmente relacionadas con las actividades radiofónicas, ingresos publicitarios inferiores a las previsiones y mayores gastos de pago de intereses. Estas necesidades de liquidez solo podían cubrirse obteniendo los préstamos necesarios de prestatarios privados (bancos). Tras la Decisión sobre la ayuda de salvamento, Dinamarca notificó un plan de reestructuración dentro del plazo de seis meses que fijan las Directrices.
(34)
El plan de reestructuración, que se notificó a la Comisión el 4 de febrero de 2009, resultó de un acuerdo entre la gran mayoría de los partidos políticos daneses relativo a un anexo al acuerdo sobre los medios de comunicación de 2007-2010, publicado el 9 de enero de 2009.
(35)
En una comunicación de 4 de febrero de 2009, Dinamarca notificó una serie de medidas de reestructuración, dado que, de acuerdo con Dinamarca, aún seguían dándose los problemas de liquidez y deuda señalados en la Decisión sobre la ayuda de salvamento. Dichos problemas eran la razón por la que TV2 Danmark A/S se consideraba empresa en crisis a tenor de las Directrices (26), consideración de la que, en la Decisión de incoación del procedimiento, la Comisión no tenía por qué desviarse y que, según Dinamarca, sigue siendo el caso incluso tras la recepción de la ayuda de rescate por parte de TV2. Así se desprende claramente de los datos de la Decisión de la Comisión sobre incoación del procedimiento formal de investigación (27).
(36)
Más tarde, en el curso del procedimiento y especialmente como reacción a las observaciones de terceros, Dinamarca presentó un nuevo estudio de PWC, actualizado, sobre la situación financiera de TV2. El cuadro siguiente recoge los datos actualizados (28).
Evolución de las cifras clave de TV2 Danmark A/S
(en millones DKK)
2006
2007
2008
2009
Beneficios antes de impuestos
142
- 213
18
-28
Volumen de negocios
1 980
2 251
2 206
2 029
Flujo de caja neto
79
- 550
-73
-60
Deuda neta con intereses
232
564
622
659
Cargas netas de intereses
10
19
41
31
Valor de activo neto
815
598
616
601
Según Dinamarca, los problemas de TV2 se deben, entre otras razones, que es un canal de servicio público cada vez menos rentable (29) carente de un modelo sostenible de negocios y con pérdidas derivadas de inversiones fallidas.
(37)
Pérdidas: TV2 Danmark A/S tuvo pérdidas considerables en 2007 (214 millones DKK,-36 % de rentabilidad de fondos propios) a consecuencia de unos ingresos publicitarios inferiores a los presupuestados, unidos al fracaso de diversas inversiones (especialmente TV2 Radio). A finales de marzo de 2008, las previsiones de resultados financieros apuntaban además a un déficit antes de impuestos de […] millones DKK, pese a que las previsiones se consideraban muy sensibles a la evolución del mercado publicitario. La empresa tuvo también pérdidas en 2009.
(38)
Volumen de negocios/cuota de mercado: La primera cadena de TV2 había ido perdiendo cuota de mercado con los años antes de recibir la ayuda de salvamento y sigue perdiéndolas. La eliminación de las ventajas comerciales históricas con la transición de la televisión analógica terrestre a la televisión digital ha creado condiciones de distribución más equitativas desde noviembre de 2009. La eliminación de la obligación de sintonización (véase el considerando 52) originará también previsiblemente nuevas pérdidas de cuota de mercado. De 2003 a 2009, la cuota de mercado «comercial» del primer canal de TV2 (personas de entre 21 y 50 años, que económicamente componen la parte más interesante de la audiencia) había ya disminuido un 19 %, pasando de 56,2 % a 45,6 % (30). La cuota comercial de la primera cadena de TV2 se estima […] % en 2013 (31).
(39)
Deuda creciente/flujo de caja negativo/cargas de intereses: Como se desprende del cuadro anterior, la deuda neta con intereses de TV2 Danmark A/S aumentó de 232 millones DKK en 2006 a 622 millones DKK en 2008 (antes de que se desprendiera efectivamente de la red de transmisión y pagara la mayor parte de la deuda, la deuda neta con intereses se presupuestaba en […] millones DKK en 2010). El cuadro muestra que TV2 Danmark A/S tenía un flujo de caja negativo, una deuda en aumento, cargas de intereses crecientes y un valor neto de activos en descenso durante el período comprendido entre el 31 de diciembre de 2006 y el 31 de diciembre de 2009.
(40)
Análisis del mejor y del peor supuesto: El plan de reestructuración original comprende una hipótesis de base, un supuesto pesimista y otro optimista con cálculos de sensibilidad coyuntural. Se basa en previsiones de mercado que son ajenas a la empresa (reunidas por PricewaterhouseCoopers). Los supuestos comprenden previsiones de crecimiento del PIB a precios constantes, con base en los cuales se origina el crecimiento estimado (o el retroceso) del mercado publicitario, que, junto con las previsiones sobre cuota de mercado, se utilizan para construir previsiones sobre los ingresos publicitarios de TV2. En la hipótesis de base, hay un modesto aumento del ([…] % en 2009 y 2010, […] % en 2011 y […] % en 2012). Según las previsiones, la cuota del mercado publicitario sería de […..] durante el período 2009-2012, pasando de […] millones DKK a […] millones DKK en el período ([…] %). El supuesto pesimista incluye un menor crecimiento positivo del PIB a precios constantes (crecimiento nulo en 2009 y 2010 y un aumento del […] % y […] % en 2011 y 2012, respectivamente) y de [….] en gasto en publicidad, desde […] millones DKK en 2009 a […] millones DKK en 2012 ([…] %). El supuesto optimista se basa en un crecimiento algo mayor del PIB que en la hipótesis de base y consiguientemente en un cierto aumento del mercado publicitario, que pasaría de […] millones DKK en 2009 a […] millones DKK en 2012 ([…] %). Unido a la pérdida estimada de cuota de mercado, los ingresos publicitarios se calcularon en […] con […] %, […] % y […] % en la hipótesis de base, el peor y el mejor supuesto, respectivamente durante el período 2009-2012, lo que equivalía a […] de […] %, […] % y […] %.
(41)
Los ingresos publicitarios de TV2 han crecido de media (geométrica) en 1,9 % durante el período 1999-2009 con una desviación tipo del 12 % (32). Teniendo en cuenta la dependencia de la coyuntura que condiciona los ingresos publicitarios de TV2, y las previsiones económicas generales en el momento de la evaluación, no puede excluirse que las previsiones de PWC para el período 2009-21 sean razonables.
(42)
El informe de PWC se actualizó en septiembre de 2009 para tener en cuenta las últimas previsiones de ingresos publicitarios y arrojó una situación peor de la esperada en la hipótesis de base (33). El mercado de publicidad en televisión perdió un 18,7 % en 2009 en comparación con 2008 (34). Los ingresos por publicidad de TV2 disminuyeron un 4 % en 2008 (de 1 667 millones DKK a 1 597 millones) y otro 24 % en 2009 (de 1 597 millones DKK a 1 220 millones DKK) (35).
(43)
Dinamarca alega que las dificultades de TV2 se deben a la deuda originada en las ambiciosas inversiones de los años previos y a la inseguridad en cuanto al resultado del asunto de la ayuda estatal pendiente, sin olvidar el modelo de negocios de la cadena de servicio público, basado exclusivamente en los ingresos publicitarios. Las actividades radiofónicas en particular han acarreado pérdidas considerables desde que se iniciaron en 2007. En abril de 2008 se decidió clausurarlas.
(44)
Ausencia de financiación externa de los bancos: El plan de reestructuración tiene en cuenta las dudas que abrigan los bancos que trabajan con la empresa en relación con el actual modelo de negocios de la primera cadena así como al resultado de las causas judiciales pendientes sobre anteriores ayudas estatales a TV2. El plan de reestructuración limita la exposición al riesgo de los bancos en relación con TV2 reduciendo aun más el mecanismo de préstamo y crédito actual. Dinamarca ha documentado que, el 22 de abril de 2009, el principal banco con el que trabajaba la empresa, […], quiso limitar sus condiciones de préstamo y crédito a la empresa (36).
(45)
TV2 tuvo dificultades para hipotecar sus instalaciones de Odense y comunicó que no solo el valor de los edificios sino también su posible valor hipotecario habían disminuido (37). TV2 acabó obteniendo un préstamo de 80 millones DKK del banco Nordea, inferior a lo esperado. Dinamarca remitió después datos actualizados sobre la falta de interés de los bancos en conceder un préstamo comercial. De dichas informaciones se desprende que ninguno de los bancos contactados ([…], […], […] y […]), consideró que TV2 mereciera un crédito. Ello se debía a las previsiones de evolución del mercado publicitario, que son la única fuente de ingresos de TV2. Se ponía en cuestión que TV2 pudiera cobrar a los usuarios y las causas judiciales pendientes se consideraban un elemento de riesgo adicional (38).
2. Descripción del plan de reestructuración original con sus modificaciones
(46)
El plan de reestructuración de TV2 notificado es válido para el período comprendido entre el 4 de febrero de 2009 y el 31 de diciembre de 2012. Su objetivo era corregir las deficiencias comerciales de TV2, especialmente la excesiva incidencia en la deuda a corto vencimiento del balance de TV2 y un modelo de negocios del canal de servicio público que no se consideraba sostenible debido a la total dependencia de una financiación con ingresos publicitarios, variables según la coyuntura. El plan de reestructuración se componía de los cinco elementos siguientes: i) reestructuración financiera con efecto en el balance, ii) reestructuración de las operaciones, iii) nueva financiación de la cadena de servicio público TV2, introduciendo un nuevo modelo de negocios, iv) medidas de ayuda y v) contrapartidas.
(47)
Las medidas de reestructuración financiera iban a consistir principalmente en los cuatro elementos siguientes: venta del 50 % de la participación en la red de transmisión BSD (39), hipoteca de las propiedades de la empresa en Odense (Kvægtorvet), lo que se esperaba que supusiera […] millones DKK, aplazamiento y ajuste a la baja de las inversiones de capital planificadas y venta de intereses minoritarios en determinadas sociedades activas en sectores mediáticos conexos,, […], Momondo, […] y […]. Estas medidas iban a originar más de […] millones DKK, parte de los cuales se emplearía para limitar los préstamos a corto plazo.
(48)
Las medidas de reestructuración de las operaciones complementan las medidas de limitación de costes por valor de 280 millones DKK, puestas ya en marcha en 2008, y comprenden el cierre de East Production, que se integra en TV2, la liquidación o limitación de los intereses de TV2 en […] y otros ahorros de costes por importe de 40 milones DKK. Además, TV2, después de su notificación, consiguió introducir nuevos ahorros de costes en un plan aprobado el 30 de marzo de 2009 que incluye reducciones de las inversiones de capital en 2009 por un total de 30 millones DKK, junto con otros recortes continuos de los costes que totalizaban 97 millones DKK (40).
(49)
Una nueva medida de financiación (tasa de utilización) (41) creará una base más amplia de ingresos estables para la cadena de servicio público TV2. La decisión de principio al respecto se adoptó el 9 de enero de 2009 en un acuerdo entre los principales partidos políticos relativo a la modificación del acuerdo sobre medios de comunicación para 2007-2010.
(50)
Cobro de abono al servicio: Para garantizar la sostenibilidad del modelo económico de la primera cadena, TV2 puede introducir un sistema de pago del consumidor, es decir, de abono, para financiar el canal de servicio público a partir del 1 de enero de 2012. Además, TV2 seguirá teniendo ingresos por publicidad.
(51)
Los abonos los cobrarán los distribuidores a los usuarios finales. El importe que deba pagar el usuario final lo determinará el Gobierno pero se convendrá mediante negociaciones comerciales normales entre TV2 y los distribuidores (es decir, DTT Boxer). TV2 confía en que el precio mensual que TV2 solicite a los distribuidores se sitúe entre 10 y 12 DKK (sin IVA) por hogar (42). El aplazamiento a 2012 tiene por objetivo dar tiempo a los hogares que hoy estén equipados con tecnología MPEG 2, que puede captar televisión digital terrestre free-to-air (DR1, DR2 y TV2), para cambiar a equipos con formato MPEG 4. Dinamarca confía en que la introducción de este elemento en el plan de reestructuración devuelva la viabilidad a largo plazo de TV2. TV2 espera un aumento neto de ingresos en 2012 procedentes de la tasas de utilización de [] (43).
(52)
No se adoptará ninguna ley que obligue a los distribuidores a incluir TV2 en sus paquetes. Por el contrario, con la introducción del sistema de pago se eliminará la actual cláusula de must carry (44). Así se desprende de la formulación del capítulo 6, sección 38 a, apartado 2, de la vigente Ley de radiodifusión, que establece que, si el Ministro de Cultura autorizara a TV2 a cobrar tasas de usuario, desaparecería la condición de must carry. Es decir, que la obligación de must carry se eliminaría al introducirse el sistema de pago de los usuarios. En la práctica, se espera que la primera cadena de TV2 siga transmitiéndose por red de cable y antenas colectivas como lo hace hoy. Los distribuidores modificarán probablemente la estructura de paquetes de forma que TV2 sustituya a uno de los canales actuales de pago.
(53)
Inicialmente se previeron excepciones a la posibilidad de cobrar tasas a los usuarios y se pensó en que TV2 no cobrara tasas a usuarios finales que no tuvieran acceso a otros canales de televisión de pago (lo que se conoce como sistema de tarjeta exclusiva de TV2: Alene-Kort). Esto hubiera supuesto que los consumidores finales que solo tuvieran acceso a canales free to air hubieran seguido viendo TV2 sin tener que pagar por ello. Esta posibilidad, que se mencionaba en el borrador de propuesta del Ministerio de Cultura de 18 de noviembre de 2010, no llegará a aplicarse. Consiguientemente, a partir de 2012, TV2 cobrará una tasa a todos los usuarios finales que deseen recibir TV2 como canal de servicio público. La opción de cobro de tasas a los consumidores finales requiere modificar las condiciones de licencia de TV2, lo que será llevado a cabo por el Ministerio de Cultura.
(54)
Medidas de ayuda inicialmente notificadas: El objetivo inicial de las tres medidas de ayuda siguientes, que totalizan 1 375 millones DKK, era declaradamente acompañar la reestructuración:
-
300 millones DKK en forma de préstamo subordinado,
-
emisión de una garantía de venta de la red de transmisión por un importe estimado de 475 millones DKK, y
-
una línea provisional de crédito inicial por valor de 600 millones DKK si TV2 Danmark A/S no puede lograr financiación exterior.
(55)
Dinamarca declaró que los tipos de interés y las primas de garantía iban a ser los mismos que se aplican a una empresa saneada. Estas medidas nunca se han puesto en práctica. Para más información puede consultarse la Decisión de la Comisión de incoación del procedimiento formal de investigación (45).
(56)
La ayuda de salvamento en forma de línea crediticia por 1 000 DKK, autorizada por la Decisión de la Comisión de 4 de agosto de 2008, sigue siendo de aplicación.
(57)
Dinamarca aportó datos sobre los costes de reestructuración y presentó al respecto dos posibilidades de cálculo diferentes. En primer lugar, Dinamarca alega que la reestructuración de TV2 es una reestructuración financiera en la que los costes para suplir la falta de liquidez son costes de reestructuración, es decir, costes para garantizar la viabilidad a largo plazo. Dinamarca considera que dichos costes, sean los que sean al final, serán cubiertos íntegramente por TV2. En efecto, Dinamarca parte del supuesto de que, cuando se adopte la Decisión de la Comisión, todas las medidas de ayuda o no se habrán aplicado o habrán sido reembolsadas en su totalidad (46). Dinamarca afirma también que, en el caso especial de la reestructuración de TV2, los ahorros de costes debieran considerarse costes de reestructuración ya que los ahorros de costes no persiguen solo aumentar la competitividad sino garantizar a la vez la viabilidad financiera desde un punto de vista exclusivamente comercial (47). De otro modo, un cálculo más tradicional de los costes de reestructuración que no incluyera los ahorros de costes llevaría a centrarse en costos extraordinarios únicos, que Dinamarca sitúa en […] millones DKK en concepto de costes de transacción de la red de transmisión, costes relacionados con la transición a la televisión de pago (tasas de utilización), costes legales y de consultoría y costes de liquidación de contratos de personal (48).
(58)
Como contrapartida, TV2 se comprometió inicialmente a no abrir nuevos canales de radiodifusión durante el período de reestructuración, a saber, hasta el 31 de diciembre de 2012. Dinamarca señala que esto supone un sacrificio para la empresa y que nuevos canales harían a TV2 menos dependiente de los ingresos publicitarios. En el mundo digital, la audiencia se aborda cada vez más a través de canales especializadas y TV2 señala que sus competidores siguen abriendo nuevos canales durante este período.
(59)
En relación con la duración del plan de reestructuración, que, según la notificación, duraría hasta el 31 de diciembre de 2012, las autoridades danesas hicieron observar que redunda en interés de TV2 sustituir toda la ayuda estatal antes de lo previsto permitiendo así que el período de reestructuración acabe lo más pronto posible (49).
3. Evolución futura del proceso de reestructuración
(60)
Como se menciona en el plan de reestructuración, el 30 de septiembre de 2010, TV2 vendió su red de transmisión a la sociedad sueca Teracom AB, propietaria de Boxer. El producto de la venta para TV2 es aproximadamente de 640 millones DKK antes de impuestos, que se han utilizado para reducir la deuda de TV2.
(61)
TV2 pudo también hipotecar sus instalaciones de Odense, aunque con un préstamo inferior al originalmente previsto. En vez de […] millones DKK, TV2 solo obtuvo 80 millones DKK.
(62)
El 4 de octubre de 2010, TV2 reembolsó todos los fondos que había retirado de la línea de crédito temporal, autorizada por la Comisión en su Decisión sobre la ayuda de salvamento. En total TV2 había retirado 223 millones DKK de la línea de ayuda de salvamento. A finales de 2008, es decir, durante los seis meses en los que se había concedido ayuda de salvamento, había retirado 208 millones (50). En razón de la venta de la red de transmisión, que resultó mejor de lo que se había previsto en el plan de reestructuración, Dinamarca remitió las modificaciones siguientes en las cifras de situación financiera de TV2 (basadas en el sistema de abono a la primera cadena) (51).
(en millones DKK)
Ejecutados
2009
Calculados
2010
Previsiones
2011
Previsiones
2012
Previsiones
2013
Ingresos
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Gastos
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
EBIT
-2
25
[…]
[…]
[…]
Beneficios antes de impuestos de la continuación de actividades
-28
42
[…]
[…]
[…]
Beneficios antes de impuestos de actividades concluidas
1
397
[…]
[…]
[…]
Beneficios después de impuestos
-14
353
[…]
[…]
[…]
Recursos propios a finales de año
601
952
[…]
[…]
[…]
Deuda neta con intereses a finales de año
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
El 13 de octubre de 2010, […] se ofreció para facilitar nuevas líneas de crédito a TV2 por valor de […] millones DKK. Esto aumentará las líneas de crédito a largo plazo de TV2 en […], que pasarán de […] a […] millones DKK (52). La oferta está sujeta a las dos condiciones siguientes:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Con esta base, TV2 espera contar con líneas de crédito por importes aproximados de […]-[…] millones DKK hasta finales de 2012. Estas líneas consisten en […]-[…] millones DKK más otras líneas de crédito externas de […] millones DKK (53).
(65)
A la vez, Dinamarca presentó datos sobre la estructura de capital de TV2. Debido a los problemas que hubo para lograr financiación exterior, en razón tanto de la inseguridad en cuanto a los asuntos legales pendientes como del modelo de negocios de TV2 y su dependencia de los ingresos publicitarios, Dinamarca alegó que TV2 debía depender menos de la deuda que de los recursos propios. La Comisión comprueba también que la financiación de los recursos propios de TV2 difiere grandemente de la de empresas similares.
(66)
De modo más específico, la estructura del capital puede valorarse en términos del grado de solvencia que arroja el patrimonio contable en relación con el total del balance de la empresa. PWC (la consultora económica de Dinamarca) demuestra que el ratio medio de solvencia (la mediana) de empresas comparables era de aproximadamente […] % a finales de 2009 (54). El ratio medio de solvencia de empresas comparables se sitúa muy por debajo del nivel que se calcula que alcanzará TV2 al final del período de reestructuración. Tras desprenderse de la red de transmisión, el ratio de solvencia de TV2 se sitúa en el […] % a finales de 2010. Se espera que esté en el […] % a finales de 2011 y en el […] % a finales de 2012. Según las últimas previsiones presentadas por TV2, el ratio de deuda neta (relación entre la deuda neta con intereses y el EBITDA) debe ser aproximadamente de […] a finales de 2010, de […] a finales de 2011 y de […] en 2012. El ratio medio de deuda (mediana) sobre capital de una muestra de empresas comparables se sitúa en […] ([…]) a finales de 2009 (55).
4. Incidencia de los nuevos parámetros financieros en el plan de reestructuración notificado
(67)
Dinamarca confirmó que ninguna de las tres medidas de ayuda inicialmente propuestas se habían ejecutado pero que Dinamarca esperaba la Decisión de la Comisión con arreglo a la cláusula de efecto suspensivo del artículo 3 del Reglamento (CE) no 659/1999 (56). Pero los últimos datos muestran que solo las líneas de préstamo y crédito del plan de reestructuración en su forma actual tienen relevancia (57). La medida de apoyo notificada consistente en una propuesta de garantía relacionada con la venta de la red de transmisión ha dejado de ser relevante o aplicable (58), dado que la venta se ha realizado con éxito sin recurrir a garantías (59). Entre tanto, solo la línea de crédito temporal está vigente.
Dado que TV2 ha mejorado su situación financiera con la venta de la red de transmisión, Dinamarca declaró que todas las medidas de ayuda podían derogarse siempre que se aprobara el plan de reestructuración (y con él la posibilidad de introducir un sistema de tasa de utilización) y de que la Comisión adoptara una Decisión sobre los «antiguos» asuntos de ayudas estatales que no suponga ninguna devolución adicional de ayuda estatal al Estado Danés (60). TV2 alega que, con tal hipótesis, tendrá financiación suficiente hasta 2012, cuando se introduzca el sistema de abonos en la primera cadena (61). El plan de reestructuración como tal no se retira. Actualmente TV2 no puede recurrir a la línea de ayuda de salvamento, aún vigente, al no cumplirse las condiciones para ello (necesidad de liquidez documentada certificada por un experto (62).
(68)
En el plan de reestructuración original, Dinamarca se había comprometido a prohibir a TV2 que abriera nuevos canales de televisión. Más tarde se precisó que dicho compromiso incluía también canales de radio, pero las autoridades danesas creen que esta contrapartida debe eliminarse cuando se deroguen todas las medidas de ayuda, lo que creen que ocurrirá al final del período de reestructuración (63). Durante la investigación de la Comisión, el Gobierno danés ha decidido licitar un canal de radio de servicio público (64). El objetivo de este nuevo canal de radio es crear competencia en el mercado danés de programas de radio de servicio público, actualmente dominado por DR, la cadena pública de radio y televisión, con una audiencia de casi 80 %. En un primer momento, TV2 tenía intención de participar en la licitación, en la que solo se podía presentar ofertas si se eliminaban las medidas de ayuda. Pero, durante la investigación, Dinamarca confirmó que TV2 no participaría en dicha licitación dado que aún estaba en curso la investigación de la Comisión (65).
(69)
TV2 alega que, mientras haya pendientes asuntos judiciales, la cifra de ingresos es el único criterio que puede dar una idea de la situación financiera de TV2 en relación con la competencia. No obstante, TV2 reconoce que la cifra clave de ratio de capital (como el ratio de solvencia) solo será significativa cuando se despeje la inseguridad sobre el modelo de negocios y se resuelvan las asuntos judiciales (66). El Gobierno danés ha comunicado que, cuando en 2012 se introduzca el sistema de abono, TV2 no tendrá un exceso de capitalización y que está dispuesto a introducir medidas que lo garanticen. Como propietario de TV2, el Gobierno danés garantizará que TV2 tenga una estructura de capital acorde con las condiciones normales de mercado cuando se introduzca el sistema de abono y se normalice así la situación financiera.
(70)
A este respecto, Dinamarca se ha comprometido a que, a finales de 2012 o comienzos de 2013, un experto financiero independiente lleve a cabo un análisis de la estructura de capital de TV2, comparándola con la estructura de capital de otras empresas de comunicación similares. Si la estructura de capital de TV2 se desviara significativamente de la mediana o del promedio de otras empresas similares, el Gobierno danés promete adaptarla en la reunión plenaria de 2013 para corregir la situación. Si se dan razones de peso para adaptar la estructura de capital, el Gobierno danés notificará a la Comisión una modificación del plan de reestructuración. El Gobierno Danés se compromete a lograr la reestructuración del capital base mediante un pago de dividendos que deberá aprobarse en la reunión plenaria de abril de 2013 y no mediante un aumento de la deuda de TV2 que amplíe su balance de resultados.
(71)
Al mismo tiempo, Dinamarca ha prometido presentar a la Comisión el análisis, con tiempo suficiente antes de la reunión de abril de 2013, junto con un plan del Gobierno que establezca las medidas que se deriven del análisis.
V. RESUMEN DE LA DECISIÓN DE LA COMISIÓN DE INCOACIÓN DE PROCEDIMIENTO, DE 2 DE JULIO DE 2009
(72)
En su Decisión de incoación del procedimiento formal de investigación, la Comisión concluía que los préstamos y garantías del plan de reestructuración notificados constituían ayuda estatal a tenor del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE, ahora artículo 107, apartado 1, del TFUE. La Comisión ha examinado la compatibilidad con el mercado común de los planes de reestructuración con arreglo al artículo 87, apartado 3, letra c), del Tratado CE, ahora artículo 107, apartado 3, letra c) del TFUE, en relación con las Directrices de salvamento y reestructuración de la Comisión (67). No obstante, la Comisión ha solicitado observaciones sobre la medida en que la aplicación del artículo 87 (107 del TFU) obstaculiza el cumplimiento de la misión de servicio público de televisión confiada a TV2.
(73)
La Comisión planteó dudas sobre la compatibilidad con el mercado común del plan de reestructuración notificado en lo que atañe a los extremos siguientes:
-
La Comisión aceptó de momento que TV2 Danmark A/S fuera una empresa en crisis a tenor de las Directrices, pero solicitó el envío de observaciones después de que los competidores de TV2 señalaran que los problemas de tesorería los había creado la propia empresa, eran fáciles de solucionar y no incidían en la viabilidad fundamental de la empresa; mantenían además que TV2 era rentable en 2008.
-
En vista de que el plan de reestructuración va a acarrear la suspensión de actividades que, incluso después de la reestructuración, íban a seguir teniendo pérdidas por razones estructurales (68), la Comisión quiso saber si las medidas del plan de reestructuración podían hacer rentable a TV2 de forma autónoma. La Comisión no podía tampoco comprobar la validez de los supuestos de mercado generales que justifican el plan (como la evolución del mercado de la publicidad, el crecimiento del PIB, el mantenimiento de la audiencia de TV2).
-
Vista la situación económica en la que se pone en marcha el plan de reestructuración, también se puso en cuestión la larga duración del plan.
-
Dado que la buena aplicación de las medidas de reestructuración financieras y operativas, introducidas en el plan de reestructuración en 2010-2011, podrá hacer innecesario introducir un sistema de abono para el canal TV2 que garantice la viabilidad a largo plazo de TV2 Danmark A/S, y dado que no se han evaluado los efectos que el sistema de abono tendrá para la competencia, se planteó también si era adecuado introducir progresivamente de forma automática el abono y, como muy tarde, en 2012.
-
La Comisión albergaba dudas sobre la medida en que el compromiso de no abrir nuevos canales de televisión, que es la única medida de compensación, guarda proporción con la ayuda y con el tamaño y la importancia relativa de TV2 Danmark A/S en los mercados en que desarrolla su actividad la empresa (69).
-
La Comisión se planteó si la ayuda, además de contribuir a los costes de reestructuración, podía utilizarse para financiar una conducta mercantil agresiva.
VI. RESUMEN DE LA OPINIÓN DE LAS AUTORIDADES DANESAS
(74)
Cabe observar que, en el siguiente resumen de observaciones de Dinamarca y de terceros, no se incluyen observaciones tocantes al sistema de exclusividad de la Anele-Kort de TV2, dado que esta parte del plan de reestructuración no va a ejecutarse.
(75)
Las autoridades danesas mantienen que TV2 es una empresa en crisis, como se desprende del informe de PWC (70), actualizado después (71). Esta opinión se siguió manteniendo tras las observaciones de terceros (72).
(76)
TV2 no puede superar la crisis con sus propios recursos o con financiación del mercado, como se desprende del informe, elaborado por PWC inmediatamente después de notificarse la reestructuración. Dinamarca mantiene también que el plan de reestructuración presentado a la Comisión se basa en datos y supuestos realistas que a la vez demuestran que la viabilidad a largo plazo de la empresa va a recuperarse. Sin embargo, el mercado publicitario empeoró en relación con el supuesto de base del plan de reestructuración. El mercado de la publicidad cayó un 19 % en el primer semestre de 2009 y los ingresos publicitarios de TV2 disminuyeron un 24 % en 2009. Las medidas de reestructuración se ejecutarán a la mayor brevedad posible, con excepción de la introducción del sistema de abono que, por dificultades operativas y técnicas, deberá aplazarse hasta 2012. En una carta posterior, siempre basándose en las previsiones de PWC, mantenía además Dinamarca que las previsiones habían empeorado desde el plan de reestructuración original y que el EBIT de TV2 en 2009 fue […] millones DKK inferior al calculado en el plan de reestructuración (73). Dinamarca señala también que la empresa, como se desprende de declaraciones de distintos bancos, no puede obtener financiación exterior ya que los bancos tienen dudas sobre el modelo de negocio de su primera cadena, se muestran críticos con el hecho de que los ingresos publicitarios, con su dependencia coyuntural, sean la única fuente de ingresos y consideran un problema la inseguridad que provocan los asuntos judiciales pendientes.
(77)
Según el análisis, las medidas de reestructuración operativas y financieras son lo máximo que puede realizarse sin tirar por la borda la calidad de la programación del canal de servicio público TV2. Estas medidas obligarán a TV2 a explotar mejor sus activos, lo que reducirá la ayuda al mínimo necesario.
(78)
Dado que la venta de la red de transmisión fue más productiva de lo esperado, el Gobierno garantizó después que, cuando la Comisión aprobara el plan de reestructuración y se hubiera resuelto el asunto de la ayuda pendiente de 19 de mayo de 2004 sin reembolsos adicionales, podrían eliminarse sin ejecutarse todas las medidas de ayuda (74).
(79)
Las tasas de utilización, que no pueden considerarse ayuda estatal, garantizan ingresos más estables y garantizan a los bancos la viabilidad del modelo de negocios de TV2. Como resultado de la reestructuración, el EBIT total de la empresa, según los datos, se sitúa entre […] y […] %, lo que permitirá a la empresa salir adelante por sus propios medios.
(80)
Aunque los cambios en la tarificación y la estructura de paquetes de distribución son imposibles de prever, la introducción de un sistema de abono en TV2 no originará una financiación indirecta al reducirse la competencia o reducciones de capacidad para la competencia. Esta nueva financiación se considera una modificación del marco de condiciones de TV2 para una financiación a largo plazo que pondría a la empresa en pie de igualdad con sus competidores del sector privado (75).
(81)
Por último, las autoridades danesas mantienen que la contrapartida propuesta para impedir el lanzamiento de nuevos canales de televisión (y ahora también de radio) supone un auténtico sacrificio para TV2 Danmark A/S en razón del interés que tiene la empresa para diversificar y así mantener su cuota total de mercado, de la pérdida de ingresos y de la ventaja que obtendrá la competencia al adelantarse en abrir nuevos canales y continuar haciéndolo. Posteriormente Dinamarca adoptó una postura según la cual las medidas deben abandonarse cuando se eliminen todas las medidas de ayuda, es decir, en la fecha en que se adopte la presente Decisión.
(82)
En cuanto a la idea que figuraba en la Decisión de incoación de procedimiento, de modificar la posibilidad de que TV2 emita contenidos de gran audiencia (premium), Dinamarca apunta que la misión de servicio público de TV2 comprende los deportes, incluidos grandes acontecimientos deportivos, y la ayuda a la producción cinematográfica. Dinamarca mantiene además que los contratos tipo impiden a TV2 transferir derechos a terceros, lo que descarta cualquier sistema de subasta.
(83)
Dinamarca opina que el proceso de reestructuración satisface las condiciones del artículo 107, apartado 3, letra c), del TFUE. Dinamarca reconoce, no obstante, que, según las previsiones de ingresos elaboradas por PWC, la primera cadena iba a seguir generando déficit al finalizar el período de reestructuración (76). Dinamarca apunta que TV2 está obligada a desempeñar una misión de servicio público, que no puede dejar de cumplir. Esta especial situación debe tenerse en cuenta al evaluarse el asunto con arreglo a las Directrices de salvamento y reestructuración o con arreglo al artículo 106, apartado 2, del TFUE. Desde un punto de vista comercial no tendría sentido cerrar un canal de servicio público que crea sinergias considerables entre la cadena principal y los canales minoritarios.
VII. RESUMEN DE OPINIONES DE TERCEROS
(84)
En sus observaciones, TV2 se refiere de forma muy general a puntos que, en su opinión, son decisivos para evaluar el plan de reestructuración.
(85)
TV2 mantiene que su actividad principal la determinan obligaciones amplias y onerosas de servicio público que regulan la primera cadena de la empresa. TV2 mantiene que esta actividad copa actualmente el […] % de los costes de la primera cadena.
(86)
TV2 se remite a la decisión política que condujo a la situación actual. A propósito del plan de reestructuración, el Gobierno y los partidos daneses que aprobaron el acuerdo sobre medios de comunicación convinieron en no volver a introducir una compensación pública por los costes en que incurriera TV2 para cumplir sus obligaciones de servicio público. A cambio, decidieron introducir para TV2 un modelo de negocios sostenible y según criterios de mercado que garantizara que, pese a las obligaciones de servicio público, pudiera desarrollar su actividad en situación de competencia en los mercados correspondientes: una decisión aplaudida por TV2. Esta defiende que el principal elemento al respecto es la eliminación de la prohibición, vigente hasta ahora, de cobrar un abono por la primera cadena de servicio público a partir del 1 de enero de 2012. TV2 mantiene que la ayuda no supone ventajas de explotación o comercialización sino que se limita a garantizar que TV2 utilice las mismas posibilidades de financiación que sus competidores. TV2 mantiene que la primera cadena no puede considerarse aisladamente ya que, conjuntamente con los canales minoritarios, garantiza los resultados del consorcio. En cualquier caso, TV2 no puede dejar de cumplir su misión de servicio público, lo que debe reconocerse al aplicar las Directrices o el artículo 106, apartado 2, del TFUE.
(87)
TV2 hace observar que, pese a tener una posición dominante en el mercado danés de publicidad de televisión, la competencia del mercado es dura y se caracteriza por la presencia de consorcios económicos multinacionales potentes. TV2 mantiene además que a los principales competidores no se les impide acceder al mercado ya que han lanzado diversos y nuevos canales en el mercado danés de televisión (como SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) y Canal 9 (Bonnier)).
(88)
En cuanto a las condiciones de competencia del mercado danés de televisión, TV2 mantiene además que ha perdido una cuota significativa tanto de mercado como de audiencia (77), […], debido, entre otras razones, al apagón analógico de noviembre de 2009. TV2 mantiene además que la prohibición de abrir nuevos canales de televisión hasta 2012 reducirá aun más la capacidad competitiva de TV2, debilitando así su actividad.
(89)
En cuanto al mercado de la televisión de pago, TV2 apunta que el consorcio no tiene una posición dominante en el mercado, observando a la vez que el único canal de televisión danés mayor del mercado que no es activo en el mercado es precisamente el canal de servicio público de TV2. Calcula, por otra parte, que los canales minoritarios tienen hoy una cuota de mercado para el mercado de televisión de pago de aproximadamente […] % y confía en que la cuota total de mercado ascienda aproximadamente a […]-[…] % cuando TV2 pueda cobrar tasas de utilización por la primera cadena de servicio público en 2012.
(90)
TV2 señala que no ha podido obtener préstamos de los bancos y que ni siquiera le fue fácil lograr un crédito hipotecario por sus instalaciones de Kvægtorvet. TV2 señala que la inseguridad, entre otras cosas, sobre las causas de ayudas estatales interpuestas atemoriza a los bancos, que no prestan la necesaria financiación. TV2 opina que el plan de reestructuración tiene una duración adecuada y señala que una eventual mejora de la coyuntura económica solo tendría como consecuencia que TV2 dispusiera de líneas de crédito y no influiría en su modelo de negocios, que debe garantizar la rentabilidad de TV2 a medio y largo plazo.
(91)
TV2 mantiene que la introducción de un sistema de pago para la primera cadena de servicio público no supone ayuda estatal sino que simplemente da al canal las mismas posibilidades que a sus competidores para utilizar el medio más tradicional de operar en el mercado, que es la posibilidad de cobrar a los usuarios que opten por utilizar sus servicios. El falseamiento de la competencia se subsanaría invocando el artículo 101 o el artículo 102 del TFUE. Según TV2, la tasa de utilización, como otros elementos del plan de reestructuración, no suponen falseamiento de la competencia en los mercados de referencia. TV2 alega al respecto que el plan se limitará a garantizar que el consorcio TV2, y especialmente la primera cadena de servicio público, cuenten con la necesaria liquidez hasta que se introduzca el sistema de pago. TV2 hace observar además que la reintroducción alternativa de un medio no conforme con el mercado como compensación por las obligaciones de servicio público no sería preferible, según la normativa sobre ayudas estatales, a la introducción del sistema de pago.
(92)
TV2 subraya que la imposibilidad de lanzar nuevos canales supone un auténtico sacrificio. TV2 apunta que con la transición a la distribución digital y la venta de la red de transmisión perdería la ventaja que había tenido hasta entonces en razón de su participación en la propiedad de la red de distribución. En respuesta a la pregunta que se formulaba en la Decisión de incoación del procedimiento de investigación sobre si debía plantearse la venta a terceros de determinados programas o las restricciones de emisión (por ejemplo, de deportes), contestó TV2 que los contratos tipo impiden a TV2 transferir derechos a terceros. Tanto los programas de ficción daneses como los deportes se incluyen en la categoría de programación de servicio público de TV2.
(93)
SBS no ve razones para que una serie de decisiones de gestión posiblemente erróneas lleven a cambiar el modelo de financiación con consecuencias notables de falseamiento de la competencia. SBS mantiene que, si hace caso omiso de las malas decisiones, TV2 obtuvo resultados positivos en el período 2004-2008 y tiene una posición dominante en el mercado de publicidad de televisión. SBS considera además que el plan de reestructuración tiene mucho más alcance de lo que se precisa. El valor actual neto del derecho a cobrar abono es, entre otras cosas, mucho mayor que los recursos propios óptimos calculados que se señalan en la Decisión de recapitalización. SBS alega también que la ayuda consistente en un canon de 400 millones DKK aproximadamente concedida a los canales regionales debe incluirse en el análisis de los efectos del plan de reestructuración.
(94)
SBS mantiene que ni TV2 ni ninguna de sus filiales tienen derecho a ayuda según las Directrices. A este respecto, SBS apunta que TV2 Danmark, según su informe del primer semestre de 2009, tenía un capital neto de 644,9 millones DKK y que la empresa no cumple los criterios de declaración concursal. Las pérdidas debidas a su obligación de servicio público deben analizarse con arreglo al artículo 106, apartado 2, del TFUE, al que el Gobierno Danés no se ha referido.
(95)
SBS mantiene que el reparto de costes entre las distintas partes del consorcio TV2 debe evaluarse adecuadamente, sobre todo porque los costes de los canales minoritarios son bajos comparados con los de sus competidores. La primera cadena se consideraba una actividad autónoma y suficiente que podía haber sido rentable con una tarificación adecuada.
(96)
SBS mantiene que el consorcio TV2 hubiera sido rentable en el período 2004-2008 si no se tuvieran en cuenta actividades ahora abandonadas como, por ejemplo, TV2 Radio y las consecuencias de la Decisión de la Comisión de recuperación de la ayuda. En cualquier caso, TV2 podía hacerse rentable reduciendo, por ejemplo, sus costes.
(97)
SBS discute además el análisis de mercado presentado por Dinamarca. SBS está particularmente en desacuerdo con las perspectivas del mercado publicitario, donde se espera un crecimiento en relación con 2010 (78).
(98)
SBS alega que, si llegara a aprobarse el plan de reestructuración, debería limitarse al tiempo necesario para vender activos y solucionar los problemas de liquidez.
(99)
SBS mantiene que la introducción de un sistema de pago tendrá en la práctica un efecto similar a un aumento de canon, por lo que debe considerarse como ayuda estatal a la luz del asunto C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Aquí se da una diferencia esencial en relación con el asunto C-345/02 (Pearle), dado que las medidas se introdujeron por iniciativa propia de Dinamarca y de TV2 y que las tasas de usuario no tienen un objetivo específico designado por los espectadores.
(100)
SBS subraya la importancia de analizar las tasas de los usuarios en el marco de la ayuda de reestructuración. Un acuerdo para introducir el sistema de pago modificará probablemente el comportamiento de mercado de TV2 y de otros terceros relevantes como, por ejemplo, los bancos, desde la fecha de la aprobación del plan de reestructuración más que desde la fecha de introducción del sistema de pago. SBS criticaba además que no hubiera un tope para el importe de la tasa que puede cobrar TV2 ni condiciones sobre el uso de la misma. El sistema de pago puede también utilizarse para financiar actividades comerciales.
(101)
SBS alega además que la introducción de un sistema de pago no es compatible con el concepto de «servicio público». Esto equivale a decir que la ayuda de reestructuración como tal no puede aprobarse en virtud del artículo 106, apartado 2, del TFUE, a no ser que se retire el plan del sistema de pago. SBS alega también que el sistema de pago tiene claros efectos que limitan la competencia y especialmente puede llevar a que algunos operadores se vean obligados a abandonar el mercado y, a la vez, a que TV2 realice inversiones más agresivas en nuevos contenidos. Esto es particularmente negativo vista la posición única de TV2 que le permite mantener una posición dominante en el mercado publicitario.
(102)
SBS mantiene que son precisas contrapartidas suficientemente estrictas. Por ello SBS propone que, en primer lugar, TV2 no pueda introducir el sistema de pago. En segundo lugar, que se recurra a una licitación pública para garantizar tarificaciones internas más correctas cuando TV2 venda programas a sus empresas filiales. En tercer lugar, los canales regionales de TV2 podrían transferirse a Danmarks Radio dado que los canales regionales reciben considerables subsidios estatales; por su parte, los hogares que pagan un canon y reciben también televisión de pago, van a pagar dos veces por los canales regionales de TV2. En cuarto lugar, podría obligarse a TV2 no solo a no abrir nuevos canales comerciales sino también, como mínimo, a desprenderse de algunos canales existentes. Por último, debe obligarse a TV2 a permitir a los operadores de la competencia que emitan publicidad en la red de TV2.
(103)
SBS propone también que se introduzca una serie de garantías para que TV2 no utilice la ayuda o las tasas de utilización para falsear la competencia. En primer lugar, no debe darse a Dinamarca la posibilidad de utilizar tasas de utilización discriminatorias. En segundo lugar, no debe darse a TV2 la posibilidad de reunir en el mismo paquete en el mercado de distribución la primera cadena y los demás canales y debe obligarse a TV2 a ofrecer TV2 como un canal aislado. En tercer lugar, debe descartarse que TV2 utilice la ayuda o las tasas de utilización para actividades ajenas a la primera cadena o para practicar un dumping de precios en el mercado publicitario. En cuarto lugar, debe obligarse a TV2 a que renuncie a aplicar descuentos opacos.
(104)
Viasat mantiene que TV2 no es una empresa en crisis y señala en particular el superávit de 2008. Viasat opina que TV2 seguirá siendo rentable en el futuro y menciona entre otros datos el superávit de TV2 en el primer semestre de 2009 (según las previsiones, el superávit era de 249 millones antes de impuestos). A la luz de datos posteriores que señalan que TV2 tuvo pérdidas en 2009, Viasat asocia estas pérdidas menores a una caída general del mercado publicitario del 18,7 % en relación con 2008. Esto indica que TV2 intenta ahora adecuar sus costes a la actual coyuntura comercial y financiera. Viasat apunta que las pérdidas de 2007 se deben sobre todo a TV2 Radio, que posteriormente se vendió. TV2 conoció una disminución de su volumen de negocios en 2008 pero igual les ocurrió a la mayoría de las empresas, y aun así TV2 pudo aumentar su superávit antes de impuestos.
(105)
Viasat mantiene que la necesidad de tesorería a corto plazo no puede demostrarse. Por el contrario, TV2 ha gastado últimamente un importe considerable en la compra de nuevas películas. Paralalemente, TV2 ha incrementado sus gastos, lo que, según Viasat, se debe a un aumento de su fondo de programas, a un aumento de los gastos en ficción general y a inversiones excesivas en programas de ficción danesa (79).
(106)
Viasat subraya con más detalle que, aunque gran parte de la deuda con intereses de TV2 siga siendo a corto plazo, esto no supone un problema mientras TV2 pueda refinanciarla. En 2009, los costes financieros de TV2 disminuyeron desde 49,2 millones DKK a 19 millones DKK. TV2 ha gastado también fondos considerables en la compra de nuevos contenidos. Además, la tesorería negativa del período 20006-2008 se debe principalmente a actividades de inversión desusadamente grandes, no a gastos relacionados con operaciones normales. Así pues, la tesorería negativa podría haberse solucionado aplazando o reduciendo las inversiones. La razón del crecimiento de la deuda de TV2 fue también que TV2 realizó fuertes inversiones en el período 2006-2008.
(107)
Viasat señala también que las cargas de intereses parecen haber disminuido desde 2008. Viasat se pregunta además si TV2 tiene problemas para obtener préstamos dado que hay indicaciones de que solo pidió préstamos al Danske Bank pero no a ningún otro banco. Esto además sucedió en un momento en que era más difícil que ahora obtener créditos.
(108)
En cuando a los factores externos, Viasat acepta que el crecimiento del PIB sea de 1,02 % anual, como se calcula en la Decisión de incoación del procedimiento. Viasat hace observar en particular que las previsiones de PWC sobre crecimiento del mercado publicitario en las que se basa el Gobierno danés, son fundamentalmente más conservadoras que las previsiones elaboradas por otros, especialmente las elaboradas por empresas activas en el mercado. En sus observaciones a la Decisión de incoación del procedimiento, Viasat presenta sus propias previsiones para el consorcio TV2 durante el período 2009-2019 (informe de Audon Partners), que demuestran que TV2 no se verá obligada a cesar su actividad a corto o medio plazo.
(109)
En cuanto a la rentabilidad del canal de servicio público, Viasat subraya que el consorcio TV2 se basa en sinergias tales que es imposible ver la rentabilidad de cada actividad por separado. La primera cadena no debe, pues, evaluarse aisladamente. Ello no obstante, la facturación interna entre TV2 y los canales minoritarios está sesgada porque el precio es considerablemente inferior a los costes. Viasat presenta cálculos de rentabilidad en los que los costes se dividen según el volumen de negocios del canal. Viasat indica también que, si se comparan los resultados económicos de los canales minoritarios con otras empresas similares, se percibe que no deberían tenerse en cuenta balances por segmentos del consorcio de TV2. Por último, Viasat hace observar que TV2 podría subastar el derecho de retransmisión de sus programas más atractivos para elevar el superávit de su primera cadena. Viasat teme también que la ayuda se emplee para financiar un comportamiento de mercado más agresivo y hace observar que, en el pasado, TV2 ha invertido en la adquisición de series pujando por encima de sus competidores y que aumentaba precios de TV News y aplicaba descuentos.
(110)
Si la Comisión llegara a la conclusión de que la ayuda estatal es necesaria, esta debería concentrarse en el problema inmediato, que es la tesorería, y no en las operaciones. Esto equivale a decir que TV2 no debería convertirse en un canal de pago pues bastaría con conceder a TV2 un mecanismo de crédito. La introducción del sistema de pago proporcionará además a TV2 recursos que le permitirán seguir abusando de su posición en el mercado publicitario, con lo que se corre el peligro de que haya competidores que deban abandonar el mercado. Viasat cuestiona ademas que el procedimiento sea conforme con la obligación de servicio público universal de TV2.
(111)
Viasat señala además los efectos contrarios a la competencia que tendrá el sistema de pago pues dará pie a programas de operadores orientados a paquetes más caros, haciéndoles perder ingresos de abonos y de publicidad.
(112)
Viasat mantiene además que las contrapartidas propuestas no suponen sacrificio alguno dado que no hay lugar para nuevos canales. Como ya se ha indicado, Viasat hace observar que, con excepción de los acontecimientos deportivos, TV2 podría subastar el derecho de retransmisión de sus programas más atractivos dramáticos, de ficción y documentales, para incrementar el supéravit de su primera cadena.
(113)
Por último, Viasat indica que es improbable que el Gobierno danés pueda acogerse al artículo 106, apartado 2.
(114)
Boxer alega que la introducción de un sistema de pago corregirá en parte los actuales problemas de competencia según los cuales Boxer, a diferencia de otros proveedores de plataforma, no puede beneficiarse comercialmente de distribuir TV2. Boxer propone que las tarifas de TV2 se sometan a control por parte de las autoridades políticas o de las autoridades de la competencia.
(115)
En cuanto a la ayuda de reestructuración, algunas partes (ASK) cuestionan que TV2 sea una empresa en crisis y creen que las contrapartidas pueden ser demasiado débiles en un mercado saturado (FDA). Otras alegan, sin embargo, que el sistema de pago podría considerarse si la empresa estuviera en crisis (DI, TDC). Algunas opinan también que el período de reestructuración es excesivamente largo (Discovery). Otras alegan que TV2 no debería poder introducir un sistema de pago si para 2012 tiene una actividad económica estable.
(116)
Sobre el sistema de pago: Algunas partes (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) mantienen que el sistema provocará que canales pequeños salgan de los actuales paquetes de pago o que los usuarios deban pagar más.
(117)
Algunas partes opinan que una tasa final de usuario a 25 DKK es demasiado elevada (FDA, TDC). FDA piensa además que el cobro de dicha tasa es incompatible con la funcion de radiodifusión de servicio público de TV2.
VIII. EVALUACIÓN SEGÚN LA NORMATIVA DE AYUDA ESTATAL
1. Ámbito de la evaluación
(118)
Como se desprende de las observaciones de Dinamarca, el plan de reestructuración notificado no se ha retirado. Dinamarca alega que son necesarias medidas de ayuda y que todas las medidas de ayuda se eliminarán cuando se apruebe el plan de reestructuración, junto con el sistema de tasas de usuario, y que TV2 no tiene que realizar nuevos pagos después de las dos investigaciones precedentes de la Comisión tocantes a TV2 (80). Con otras palabras, la Comisión no ha recibido hasta ahora de Dinamarca una confirmación incondicional de que dichas medidas no formen ya parte del plan de reestructuración y de que consiguientemente no caigan dentro del ámbito de investigación formal de la Comisión.
(119)
La única excepción es la propuesta de garantía sobre la venta de la red de transmisión, que no tiene virtualidad puesto que la venta ya se ha realizado y consiguientemente carece de relevancia en el asunto. La Comisión no considera ya notificada esta medida.
(120)
En adelante, la Comisión seguirá, pues, evaluando el resto de medidas notificadas (préstamos, líneas de crédito temporales y mecanismos de reestructuración de crédito) y el mecanismo de crédito de la ayuda de salvamento aprobada, que siguen siendo válidas.
2. Ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE
(121)
El artículo 107, apartado 1, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea reza así:
«Salvo que los Tratados dispongan otra cosa, serán incompatibles con el mercado interior, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones».
(122)
Para que el artículo 107, apartado 1, del TFUE sea aplicable, debe darse una medida de ayuda atribuible al Estado que se conceda con recursos públicos, que afecte a los intercambios entre Estados miembros, falsee la competencia en el mercado común o suponga ventajas selectivas a determinadas empresas. A continuación se examina la aplicación de dichas condiciones a las medidas del presente asunto.
2.1. Fondos estatales
(123)
El capital subordinado y las líneas de crédito temporales que entran en la ayuda de salvamento inicial (81) y en el plan de reestructuración, suponen recursos liberados del presupuesto general de Dinamarca por el Gobierno con el acuerdo del Parlamento, por lo que debe hablarse de fondos estatales.
(124)
Dinamarca aduce que los intereses y las cargas son los que aplica el mercado a empresas saneadas. Al aplicar las mismas condiciones a empresas en crisis como TV2, Dinamarca está perdiendo recursos públicos. En efecto, un acreedor privado tendría en cuenta las dificultades financieras de TV2 y o bien no le concedería créditos en absoluto o bien se los concedería a un interés superior al que se exige a las empresas saneadas.
(125)
La Comisión considera que el derecho concedido a TV2 para cobrar una tasa a los usuarios finales a partir de 2012 no implica recursos públicos a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE. Las tasas del usuario final son de procedencia privada (82) y las pagan directamente los consumidores al distribuidor para ver el canal TV2. TV2 debe entablar negociaciones comerciales normales con el distribuidor para que incluya su canal en el paquete digital y dé su aprobación a una tasa aceptable. No hay ninguna disposición legal que obligue a los distribuidores a incluir en su paquete la primera cadena de TV2, dado que la vigente obligación de must carry que dispone la sección 6 de la Ley de radiodifusión va a eliminarse cuando se introduzca el sistema de pago por utilización. Las tasas a los usuarios finales y la cuantía de estas no están sometidas al control permanente del Estado ni están a su disposición (83). El Estado no está implicado en la tarificación, que es una opción comercial de TV2, del mismo modo que no recauda tasas para TV2 ni controla o utiliza dichos recursos de modo alguno.
(126)
Las tasas de utilización no pueden compararse con el canon, como defiende SBS. Según esta empresa, las tasas de utilización tienen los mismos efectos prácticos en los hogares que una subida del canon, dado que los distribuidores que explotan los paquetes van siempre a incluir a TV2 Danmark. Este elemento de obligación y el hecho de que las tasas de utilización solo puedan modificarse mediante una enmienda legislativa (84), obligan a considerarlas ayuda estatal (85). A este respecto, SBS remite a la jurisprudencia del asunto Essent Network (86).
(127)
Pero, a diferencia del antiguo régimen de canon danés, que la Comisión consideraba ayuda estatal (87), aquí los consumidores finales no tienen obligación legal de pagar la tasa sino que pagan un importe como parte de un acuerdo que han contraído libremente. La tasa tampoco la cobra un organismo público, como sucedía con el canon, sino el operador privado Boxer y otros distribuidores privados de las demás plataformas. El Estado no se verá comprometido en ninguna demanda de ejecución si el usuario deja de pagar la tasa, sino que será el distribuidor el que deberá interponer una acción civil para obtener el pago.
(128)
Que TV2 tenga derecho a cobrar un abono modificando la licencia concedida por el Ministerio de Cultura no basta para afirmar la implicación de recursos públicos. No son medidas estatales que supongan pérdida de recursos públicos. La referencia que hace SBS a la sentencia Essent Network no hace aquí al caso. En el considerando 73 de la citada sentencia, se hace una distinción entre la situación del asunto Essent y la del asunto Pearle (88) y se afirma que, en el primero, la tasa se inscribía en una política establecida por los autoridades. Para distinguir los asuntos, en el asunto Essent el Tribunal señala que la tasa la decidió el legislador pero no afirma que toda medida estatal establecida por ley implique automáticamente recursos públicos. Esto se desprende claramente de la citada sentencia del asunto Essent dado que el considerando 75 distingue además este asunto y el caso Preussen Elektra, en el que se daba un acto legislativo (y que, según la sentencia, no constituía ayuda estatal) en virtud del cual las empresas de suministro eléctrico estaban obligadas a comprar electricidad producida en su región de fuentes de energía renovables al mínimo precio. En el asunto Essent, el Tribunal afirmó que, al contrario que en el caso Preussen Elektra, las empresas en cuestión habían sido elegidas para «administrar recursos públicos» (89). En el asunto presente, TV2 no ha recibido del Estado el encargo de administrar recursos públicos y la modificación de la licencia aplica solo un derecho ya existente (en el plan legislativo, véase sección 38 a, apartado 2, de la Ley de radiodifusión) para lograr recursos adicionales.
(129)
Por consiguiente, la Comisión considera que la tasa al usuario final no implica fondos estatales públicos a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
2.2. Ventaja selectiva
(130)
Los fondos estatales dan a TV2 una ventaja económica comoquiera que, en condiciones de mercado, instrumentos financieros iguales supondrían costes más elevados de préstamos o intereses superiores, y ello en el caso de que los agentes del mercado aceptaran poner a disposición del beneficiario recursos adicionales en la cuantía imaginada, a lo que, según la documentación presentada por Dinamarca, dichos agentes se han negado.
2.3. Falseamiento de la competencia y efecto sobre los intercambios
(131)
Dichos recursos dan a TV2 la posibilidad de continuar operando en los mercados, donde sigue estando activa. Estos mercados comprenden el mercado (o los mercados) de compra y venta de derechos de retransmisión, de servicios de televisión de pago y de publicidad en televisión de Dinamarca. En dichos mercados compite TV2 con empresas como SBS, Viasat, etc. De ello se concluye que esta ayuda, al favorecer a TV2, falsea o amenaza con falsear la competencia en dichos mercados.
(132)
En los mercados afectados, como los de compraventa de derechos de retransmisión y los de publicidad en televisión de productos procedentes de otros Estados miembros destinados a su venta en Dinamarca, se produce comercio entre Estados miembros (90). Además, empresas competidoras de TV2 Danmark A/S emiten desde el Reino Unido o son filiales de consorcios domiciliados en otros Estados miembros y su decisión de permanecer o incrementar sus actividades en el mercado danés puede verse afectada por la ayuda propuesta. Por consiguiente, dicha ayuda estatal afecta o amenaza con afectar a pautas comerciales entre Estados miembros.
(133)
Dado que es de aplicación el artículo 107, apartado 1, del TFUE, el paquete de ayuda de reestructuración debe examinarse en lo que toca a su compatibilidad con el mercado interior.
3. Cláusula de efecto suspensivo
(134)
Dinamarca ha respetado la obligación de efecto suspensivo a que se refiere el artículo 3 del Reglamento (CE) no 659/1999 (91), dado que ha notificado las medidas de ayuda del plan de reestructuración y hasta el momento no las ha ejecutado. La Comisión autorizó la ayuda de salvamento mediante Decisión de 4 de agosto de 2008.
4. Compatibilidad de la ayuda estatal con el mercado interior
4.1. Base jurídica
(135)
La compatibilidad de las medidas con el mercado interior se evaluará con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra c), del TFUE y las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis («Directrices»). No se examina aquí si el artículo 106, apartado 2, del TFUE es aplicable en las medidas en cuestión en relación con la financiación de la actividad de televisión de servicio público. Aunque las dificultades financieras de TV2 se deben sobre todo al canal de servicio público y a la ausencia de un modelo de negocios que garantice fuentes de ingresos estables, las medidas de ayuda estatal no se limitan a la misión de servicio público sino que se aplican a TV2 en cuanto consorcio, es decir, se refieren también a sus actividades comerciales. Además, las autoridades danesas no han aportado argumentos más precisos de que las medidas de ayuda fueran compatibles con el mercado interior en virtud del artículo 106, apartado 2, del TFUE, y la Comisión tampoco ha recibido información suficiente que le permita evaluarlas con arreglo al artículo 106, apartado 2, del TFUE y de la Comunicación sobre radiodifusión (92).
(136)
Con arreglo a las Directrices, la ayuda de salvamento se concede como ayuda temporal a empresas en crisis hasta que se elabore un plan de reestructuración o con vistas a solucionar una crisis de liquidez grave. Con arreglo al punto 26 de las Directrices, el plazo para retirar la ayuda se amplía hasta que la Comisión se pronuncie sobre el plan de reestructuración. El hecho de que las medidas de ayuda de TV2 sigan vigentes es conforme con dicha disposición, dado que TV2 ha presentado un plan de reestructuración dentro del plazo.
(137)
La ayuda de reestructuración debe basarse en un plan realista, coherente y amplio para reestablecer la rentabilidad a largo plazo de la empresa con un horizonte de tiempo razonable. Normalmente, la reestructuración comprende los siguientes elementos: reestructuración de todos los aspectos de las operaciones de la empresa, reorganización y racionalización de las actividades de la empresa y consiguiente suspensión de las actividades que generen pérdidas, y reestructuración financiera. Si se concede ayuda estatal para la reestructuración, esta no deberá limitarse a compensar las pérdidas sin examinar las causas. Además, una parte al menos de la reestructuración deberá financiarse con los propios recursos de la empresa. Por último, deberán adoptarse contrapartidas para disminuir los efectos distorsionadores de la ayuda. A continuación, la Comisión examinará si se han satisfecho estas condiciones.
4.2. Justificación de la ayuda - Empresa en crisis
(138)
Con arreglo al punto 9 de las Directrices, una empresa se considera en crisis cuando ni con los propios recursos financieros ni con recursos que pueda obtener de los propietarios o los accionistas, pueda detener unas pérdidas que, de no mediar una intervención de las autoridades públicas, vayan a originar, casi con toda seguridad, el cese de su actividad. En el punto 11 de las Directrices se mencionan ciertos criterios con relación a los cuales puede la empresa considerarse en crisis, aun cuando no se cumplan los criterios del punto 10 de las Directrices. El texto del punto 11 dice así: «En cualquier caso, las empresas en crisis solo podrán beneficiarse de las ayudas en caso de que se compruebe realmente su incapacidad para reestructurarse con sus propios recursos o con fondos obtenidos de sus propietarios/accionistas o de fuentes del mercado».
(139)
La conclusión de la Comisión es que, en el momento de la notificación del plan de reestructuración, TV2 constituía una empresa en crisis en ese sentido. Así se desprende de las cifras que figuran en la Decisión de la Comisión de incoación del procedimiento formal de investigación y, lo que es más importante, de las cifras mencionadas en los considerandos 36-42 de la presente Decisión, presentadas con posterioridad, en enero de 2010, y que describen una empresa en déficit, pérdida de cuota de mercado, deuda creciente y especialmente una tesorería negativa originada por una caída de ingresos publicitarios, inversiones fallidas e intereses crecientes. Aunque posteriormente se demostró que la empresa, según estimaba la competencia, tuvo superávit en 2008 (las previsiones de finales de marzo de 2008 seguían arrojando un […] de millones DKK), se trataba de un superávit pequeño que por sí solo no altera nada la conclusión de que la empresa no podía seguir operando sin financiación externa. Las líneas de crédito privado de que disponía la empresa eran a corto plazo y podían retirarse en cualquier momento. La empresa tenía serias necesidades de liquidez que no podía cubrir con sus propios recursos.
(140)
La empresa tampoco podía obtener financiación externa. Se corría el riesgo de que los préstamos a corto plazo se le anularan. Como se ha mencionado en la Decisión de incoación del procedimiento, en 2008, el principal banco con el que TV2 tenía relación, […], quería limitar los préstamos y las líneas de crédito de TV2. Aparte de los problemas que tenía TV2 incluso para hipotecar sus instalaciones de Odense, Dinamarca presentó documentación que probaba que también otros bancos se negaron a conceder un préstamo a largo plazo a TV2 (véase considerando 44 ss). Los bancos señalaban debilidades en unos ingresos publicitarios que dependían de la coyuntura, lo que se consideraba un modelo de negocios no rentable. A esto se sumaban las causas judiciales pendientes. Consiguientemente, la financiación de TV2 se orientaba de modo creciente a préstamos a corto plazo, lo que la fragilizaba. En otras palabras, TV2, como se menciona en el punto 11 de las Directrices, no estaba en condiciones de recuperarse con recursos procedentes del mercado.
(141)
Las observaciones de la competencia no permiten tampoco dudar de dichas conclusiones. Para ser completas, cabe observar que, con arreglo a las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración, las empresas no deben estar necesariamente en situación concursal. Por el contrario, pueden recibir ayuda, bajo condiciones estrictas, precisamente para impedir que lleguen a ese punto.
(142)
En relación con las alegaciones de la competencia de que TV2 podía ser una empresa rentable, los resultados antes mencionados demuestran que TV2 tenía superávit en 2008 pero que, en contra de las estimaciones de Viasat, en 2009 tuvo pérdidas de 27 millones DKK, cifra que difiere considerablemente del superávit de 249 millones DKK que calcula Viasat. La Comisión no ha constatado errores en los métodos utilizados por TV2 y su consultora PWC (véase también el considerando 41 de la presente Decisión).
(143)
En cuanto al estudio de notación crediticia realizado por Audon Partners y presentado por Viasat (93), según el cual TV2 podría haber obtenido préstamos, la realidad es muy distinta, como se deduce de las reacciones de los bancos. Además, el análisis se basa solo en cifras y suposiciones que no se han cruzado con los datos de TV2. Algunas de esas cifras están muy alejadas de la realidad, como señalan las cifras de 2009 y 2010. En el mismo informe se observa que no se trata de un análisis completo (ya que, por razones obvias, no se ha contactado a TV2) y que, por lo mismo, el método empleado tiene sus imitaciones (94).
(144)
El hecho de que la empresa haya utilizado el mecanismo de crédito de la ayuda de salvamento mucho menos de lo que podía haberlo hecho, no implica que no pueda considerarse empresa en crisis. Sería absurdo negar la elegibilidad para la ayuda de un beneficiario de ayuda de salvamento y reestructuración porque los ahorros y las demás medidas del plan de reestructuración hayan funcionado bien y hayan ayudado a la empresa a solucionar sus problemas de financiación utilizando sobre todo sus propios recursos. Sin embargo, esto podría llevar a que, en un determinado momento, no sea ya menester la ayuda estatal que se le está dando, un extremo que se analiza más adelante (véase considerando 149). En todo caso, el mecanismo de crédito siempre se ha concebido de forma que la empresa solo pudiera acceder a él en caso de necesidad debidamente documentada. Esto debería limitar la ayuda al máximo y el esfuerzo de TV2 por realizar el proceso de reestructuración en cuanto sea posible valiéndose de sus propios recursos se compagina con esta condición.
(145)
Cabe además subrayar que las numerosas alegaciones de Viasat o SBS según las cuales la delicada situación financiera de TV2 se ha originado a consecuencia de errores de gestión y de inversiones fallidas, resulta irrelevante para saber si una empresa tiene derecho a ayuda según las Directrices, que no se interesan por la causa de los problemas financieros del beneficiario sino que tratan solo de determinar si el beneficiario de la ayuda puede considerarse empresa en crisis.
(146)
En relación con el hecho de que los problemas de TV2 se deban sobre todo al canal de servicio público, las empresas de la competencia han alegado que adaptando los costes y la tarificación internos, podía corregirse esta situación. No obstante, la Comisión no cree que este argumento sea pertinente en una situación en que la ayuda la reciba el consorcio como tal, en el que están incluidas sus operaciones comerciales. La Comisión hace observar, sin embargo, que TV2 mantiene contabilidades separadas y auditadas de la actividad de servicio público y de las demás operaciones y que sigue una tarificación interna plenamente documentada y auditada, relativamente simple y transparente que pretende ofrecer una imagen exacta de las distintas actividades basadas en una tarificación en condiciones de mercado.
(147)
En cuanto a los factores externos, Viasat reconoce que el crecimiento del PIB puede calcularse en 1,02 %. En relación con la evolución del mercado de la publicidad, la competencia conviene en que los ingresos publicitarios de TV2 cayeron en un 19 % en 2008. Pero Viasat y SBS yerran en su interpretación de las previsiones que hace Dinamarca de la evolución futura del mercado de la publicidad. En contra de lo que estas empresas entienden, Dinamarca nunca ha previsto que el mercado de la publicidad fuera a caer un 10 % anual durante el período 2009-2013, sino que se limitó a afirmar que se calculaba que el mercado de la publicidad […].
(148)
A propósito del argumento de que los cánones que se atribuyen a las emisoras regionales de televisión debieran haber formado parte de la evaluación de la situación financiera de TV2, la Comisión considera que los cánones financian la producción de programas de las estaciones regionales de televisión y solo tienen relevancia en este contexto. Al respecto la Comisión hace observar que las emisoras regionales de TV2 son independientes de TV2 y que, con arreglo a la Ley de radiodifusión, están sometidas a obligaciones propias de servicio público, por las que reciben el canon correspondiente. En cuanto a la alegación de SBS de que los espectadores vayan a pagar dos veces por la programación, debe subrayarse que uno de los pagos, el abono a la primera cadena de TV2, es una opción elegida por los espectadores y que, como se ha determinado, no constituye ayuda estatal. En cualquier caso, de lo que precede se desprende que TV2, en cuanto consorcio, era una empresa en crisis con graves problemas de financiación, dado que no podía obtener financiación externa de los bancos. Ello incluía los potenciales beneficios derivados de su obligación de transmitir dichos programas.
(149)
La precaria situación de TV2 cambió, sin embargo, con la venta de la red de transmisión. El producto de la venta permitió a TV2 devolver una parte de su deuda y se aclararon mucho más las perspectivas económicas de la empresa, como se desprende de las cifras mencionadas en los considerandos 62-64 de la presente Decisión. También en el mercado de la publicidad se dibujaron perspectivas más positivas (95). TV2 pudo reembolsar el crédito estatal que había recibido con la ayuda. Sea cual sea el resultado de las causas judiciales pendientes y de la aprobación del plan de reestructuración, TV2 cuenta con poder cubrir sus necesidades de financiación hasta enero de 2012, fecha en que se introducirá el sistema de abonos (96).
(150)
A la vista del cambio de situación, la Comisión no considera que TV pueda ya considerarse empresa en crisis. Una vez se apruebe la presente Decisión, no habrá, pues, necesidad de medidas de ayuda y deberán eliminarse los mecanismos de préstamo y crédito no ejecutados del plan de reestructuración. Por idénticas razones, el actual mecanismo de ayuda, que se aprobó en la Decisión de ayuda de salvamento, deberá también anularse.
4.3. Restablecimiento de la rentabilidad a largo plazo
(151)
Con arreglo al punto 34 de las Directrices, la ayuda se concede con la condición de que se lleve a cabo un plan de reestructuración que permita a la empresa volver a ser rentable dentro de un plazo razonable. El plan de reestructuración describe las circunstancias que pusieron a la empresa en dificultades, circunstancias causadas por nuevas actividades que no resultaron rentables y por las pérdidas crecientes del canal de servicio público. En opinión de la Comisión, el plan de reestructuración aborda adecuadamente las dificultades.
(152)
La Comisión hace observar que el plan de reestructuración incluye medidas de reestructuración financiera y operativa que, unidas al cambio de modelo de negocios, permitirán una recuperación de la empresa. A este respecto, la Comisión constata especialmente que el requisito de venta de activos incluido en el plan de reestructuración provocó la beneficiosa venta de la red de transmisión, que ofreció a TV2 recursos suficientes para reembolsar su deuda. El 4 de octubre de 2010, la empresa reembolsó también la ayuda que había recibido a través del mecanismo de crédito. Según sus propias declaraciones, la empresa tiene ahora recursos suficientes para cubrir el período que queda hasta la implantación del sistema de pago (97). Otras medidas de ahorro contribuirán también a recuperar la rentabilidad a largo plazo (véanse los considerandos 47 y 48).
(153)
TV2 ha abandonado a la vez actividades con pérdidas, y en 2008 vendió al consorcio SBS sus actividades radiofónicas, que eran deficitarias.
(154)
TV2 confía en haber resuelto los problemas estructurales que originaron sus problemas de liquidez, cuando, a partir de enero de 2012, pueda cobrar abonos. La falta de rentabilidad del canal de servicio público se debe a que depende de una única fuente de ingresos, sus ingresos publicitarios, dependientes a su vez de la coyuntura y muy sensibles al clima económico. Así se desprende también de las reacciones de los bancos, que se negaban a conceder préstamos por falta de confianza en el desarrollo del mercado de la publicidad y en la capacidad de ingresos de TV2. El nuevo modelo de negocios ofrecerá a TV2 una base de ingresos más estable con el pago de tasas por su primera cadena. TV2 cuenta con otros ingresos netos del sistema de pago del orden de […] millones DKK en 2012. Además, la empresa espera un […] para el consorcio en 2012. La Comisión hace observar que […]la segunda fuente de ingresos, en forma de abonos de usuarios, hará también TV2 más independiente en caso de retrocesos en actividades coyunturalmente sensibles. La Comisión hace observar que las medidas que van a provocar el vuelco de tendencias se contienen en el propio plan de reestructuración y no se deben a factores externos.
(155)
Como se notificó inicialmente, la duración del plan de reestructuración es casi de cuatro años, hasta el 31.12.2012. Se optó por este plazo porque el Gobierno danés pensaba que, tras la introducción de un nuevo sistema de negocios y las primeras experiencias con él, los bancos iban a estar dispuestos a prestar dinero a TV2 y porque este período debía ser suficientemente largo para crear esta base de experiencia. Pero ahora, tras la retirada de la ayuda, el Gobierno danés considera que el período de reestructuración debe concluir con el cese de todas las medidas de ayuda.
(156)
La Comisión no lo ve así. Según las Directrices, la reestructuración debe llevar a la empresa a recuperar su rentabilidad a largo plazo. La Comisión estima que el período de reestructuración se extiende hasta el momento en que la empresa ha realizado todas las medidas de reestructuración para garantizar dicha rentabilidad a largo plazo. Aunque todas las medidas de ayuda cesen inmediatamente con la presente Decisión, queda aún por ver que TV2 haya recuperado su rentabilidad a largo plazo mientras siga sin introducirse un modelo sostenible de negocios para TV2. Dicho modelo de negocios no se introducirá hasta que se inicie el sistema de pago de abono. La introducción del sistema de pago es también la principal medida de reestructuración que remedia la principal causa de las dificultades económicas de TV2. La conclusión de la Comisión es, pues, que el período de reestructuración se extiende hasta el 31 de diciembre de 2012 o hasta el momento en que TV2 pueda cobrar los abonos al usuario final si ello sucede antes del 31 de diciembre de 2012. Por el momento parece que, desde un punto de vista estrictamente jurídico, TV2 solo tendrá derecho a cobrar el abono cuando se modifique su licencia para ello pues, aunque la vigente Ley de radiodifusión da a TV2 la posibilidad de cobrar una tasa de usuario, la actual licencia de TV2 excluye dicha posibilidad.
4.4. Ausencia de falseamiento indebido de la competencia
(157)
Según el punto 38 de las Directrices, deben adoptarse contrapartidas que garanticen que los efectos negativos de la ayuda se circunscriban lo más posible a las condiciones de los intercambios de tal forma que los efectos positivos que se persiguen compensen los efectos negativos. Dichas medidas pueden consistir en la venta de activos o en reducciones de la capacidad o de la presencia en el mercado. Y deben ser razonablemente proporcionales (punto 40 de las Directrices) al efecto de falseamiento de la ayuda, al tamaño de la empresa y al peso de esta en el mercado.
(158)
En principio, la obligación de no abrir nuevos canales (de limitar el nivel de actividad en el mercado) se considera contrapartida pues impide que TV2 compita por nuevos clientes, por lo que es una medida que beneficia a la competencia. A TV2 podría serle beneficioso abrir nuevos canales porque estos canales se financiarían con ingresos fijos basados en el sistema de abono, no sujetos a la coyuntura, y podrían así garantizar al consorcio las entradas necesarias para compensar los resultados negativos del canal de servicio público. Según los análisis de mercado del plan de reestructuración, el mercado de televisión de pago es un mercado en alza (98). No obstante, las empresas de la competencia de TV2 mantienen que, de todas formas, TV2 no tenía posibilidad de abrir nuevos canales dado que el mercado estaba saturado.
(159)
A este respecto, la Comisión hace observar que en 2009 los propios competidores lanzaron nuevos canales (SBS lanzó 6eren, Canal Digital va a abrir un canal de deportes, Viasat inauguró un nuevo canal el 23 de marzo de 2009 y el Grupo TV4 lanzó Canal 9 en julio de 2009).
(160)
Además, Dinamarca ha confirmado que, debido a la reestructuración, TV2 tampoco podrá abrir canales de radio (99). Esto es muy significativo si se tiene en cuenta que va a convocarse próximamente una licitación para la licencia de la nueva emisora de radio FM 4. Inicialmente, Dinamarca expresó su interés por que TV2 pudiera participar en la licitación pero confirmó luego que ello no sería posible porque, aunque ya se habían hecho planes para ello, estaba en marcha la investigación del plan de reestructuración por parte de la Comisión. A diferencia de lo que afirman sus competidores, la prohibición de abrir nuevos canales ya se ha hecho notar y supone un sacrificio para la empresa. La Comisión considera esta prohibición importante a la luz del punto 46 de las Directrices, donde se establece que la ayuda no se emplee para financiar nuevas inversiones que no sean necesarias para recuperar la rentabilidad de la empresa.
(161)
La Comisión considera que las contrapartidas propuestas guardan también una razonable proporción con los efectos de falseamiento de las medidas de ayuda. Cabe señalar que dichas medidas se eliminarán todas en la fecha en que se adopte la presente Decisión. A este respecto, la Comisión recuerda que ninguna de las medidas de reestructuración notificadas se ha ejecutado ni se va a ejecutar. Como se desprende del considerando 150 y ss., también el mecanismo de crédito de la ayuda de salvamento se retirará cuando se adopte la presente Decisión. Esto significa que la empresa no podrá recibir ninguna ayuda estatal. Los importes que efectivamente se han retirado del mecanismo de crédito de salvamento han sido, sin embargo, limitados (se han retirado 223 millones DKK de los 1 000 millones disponibles). La mayor parte de ellos se retiraron como ayuda de salvamento (208 de los 223 millones DKK se retiraron antes de finales de 2008, es decir, dentro del período de seis meses del salvamento) y todo el dinero que se llegó a retirar del mecanismo de crédito se ha devuelto al Estado. Tampoco los 223 millones DKK que se retiraron son un importe exagerado, comparado con el volumen de negocios de TV2 en 2008 ([…] %). A la luz de esto, la Comisión considera que no es necesario exigir nuevas contrapartidas a Dinamarca ni al beneficiario. Así pues, la Comisión no ve necesarias las nuevas contrapartidas que proponen los competidores.
(162)
Sin embargo, la Comisión no coincide con Dinamarca en que deba cesar el compromiso cuando se eliminen todas las medidas de ayuda (100). En primer lugar, la propia Dinamarca había establecido un período de reestructuración superior, hasta el 31 de diciembre de 2012. En segundo lugar, en las Directrices no se dice que las contrapartidas deban tener la misma duración que las medidas de ayuda aplicadas. En tercer lugar, el plan de reestructuración se basa en el supuesto de que hasta que no se introduzca, en 2012, el sistema de pago, no podrá acceder la empresa a financiación exterior. Solo entonces se recuperará la rentabilidad a largo plazo. Dinamarca misma ha dejado claro que las medidas de ayuda, entre las que se cuenta también el mecanismo de la línea de salvamento aún vigente, iban a ser necesarias para cubrir las necesidades de liquidez hasta que se implantara un modelo de negocios más estable para el canal de servicio público. La línea de ayuda de salvamento tenía, pues, la función de mantener en pie la empresa hasta que funcionara un nuevo modelo de negocios. En este contexto, la Comisión considera que la obligación de contrapartidas no puede cesar con la retirada de la ayuda o la adopción de la presente Decisión. Sin embargo, la Comisión considera posible que la prohibición de abrir nuevos canales desaparezca antes de que se extinga el plan de reestructuración (31 de diciembre de 2012), concretamente cuando (tras modificarse la licencia de TV2) se haya introducido el sistema de abonos y TV2 pueda cobrarlos.
4.5. Limitación de la ayuda al mínimo necesario
(163)
Según el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración. El objetivo de esta disposición es evitar que, cuando acabe la reestructuración, la empresa se encuentre con un superávit de liquidez que pueda utilizar para un comportamiento agresivo en el mercado. Los mismos beneficiarios deberán aportar una contribución significativa al plan de reestructuración con sus propios recursos, incluyendo aquí la venta de activos que no sean necesarios para la supervivencia de la empresa. La contribución deberá ser real, es decir, concreta, lo que excluye previsiones futuras de ganancias de tesorería. Y deberá ser lo mayor posible, de un 50 % al menos cuando se trate de una gran empresa. La Comisión estima que TV es una gran empresa a tenor de las Directrices.
(164)
La Comisión no comparte la opinión del Gobierno danés de que deba considerarse que cualquier coste y especialmente las medidas de ahorro, constituya automáticamente coste de reestructuración. El ahorro de costes es una medida de reestructuración y una empresa puede contraer gastos al aplicar medidas de ahorro. El ahorro de costes, como ha descrito Dinamarca en el asunto presente, no representan por sí solo un coste de reestructuración. Dinamarca ha presentado una lista de costes de reestructuración «clásicos» que ascienden a […] millones DKK e incluyen costes de transacción de la venta de la red de transmisión por ([…] millones DKK), costes de transición al nuevo modelo de negocios ([…]-[…] millones DKK) y costes de rescisión de contratos laborales, honorarios de abogados y gastos de consultoría ([…] millones DKK). La Comisión acepta estos costes como costes de reestructuración.
(165)
Según la práctica decisional de la Comisión, los costes de reestructuración comprenden todos los costes extraordinarios ligados a la recuperación de la rentabilidad, pero no los costes de gestión ordinarios en los que se incurra durante el período de reestructuración. El asunto presente se refiere, no obstante, a las necesidades de liquidez de una empresa para subsistir durante un período de transición en espera de que se establezca un nuevo modelo de negocios sostenible. Como se ha descrito, TV2 tenía problemas financieros reales, dado que la empresa no tenía acceso a financiación exterior. En este caso especial, en que se trata de una reestructuración estrictamente financiera, hasta que la empresa realice la transición a un plan de negocios más estable, la Comisión puede también aceptar como coste de reestructuración esta necesidad de financiación. Fue el mecanismo de crédito de la Decisión de ayuda de salvamento (1 000 millones DKK) la que dio a la empresa el colchón provisional necesario para cubrir esa necesidad. Pero este mecanismo era temporal y solo podía recurrirse a él cuando TV2 documentara una necesidad de financiación certificada por un auditor externo. Al final, TV2 no recurrió mucho al mecanismo (solo un […] %). Además, la mayor parte ([…] millones DKK) la retiró durante en el período en el que estaba incluido en la Decisión sobre la ayuda de salvamento de la Comisión, es decir, durante el período de seis meses previo a la presentación del plan de reestructuración.
(166)
TV2 ha contribuido a los costes de reestructuración mencionados con la venta de activos, concretados en la venta de la red de transmisión, que aportó 640 millones DKK y en la hipoteca de 80 millones DKK por sus instalaciones de Odense. La contribución total de 720 millones DKK es muy superior al 50 % que rige para las grandes empresas. Como ya se ha señalado, TV2 utilizó el producto de la venta de la red de transmisión para reducir su deuda. Estos fondos no se podían utilizar para otros fines. Además, de lo que precede se desprende que todas las medidas de ayuda cesarán en la fecha en que se adopte la presente Decisión y no se aplicará ninguna nueva medida, como se notificó en el plan de reestructuración (véase el considerando 150). En relación con el punto 45 de las Directrices, no hay, pues, riesgo de que se mantenga en la empresa ninguna ayuda que exceda de lo que se precise.
4.6. Otras condiciones
(167)
Para garantizar que la ayuda no falsee la competencia en contra del interés común, la Comisión, con arreglo al punto 46 de las Directrices, puede exigir que el Estado miembro adopte medidas adicionales.
(168)
La Comisión ha tomado nota de los argumentos presentados por Dinamarca durante la investigación formal y las intenciones expresadas por el beneficiario en sus comunicaciones, para que el plan de reestructuración permita a TV2 explotar las posibilidades comerciales en pie de igualdad con otras empresas y cobrar un abono. Dinamarca y TV2 apuntan además que la base actual de recursos propios de TV2 con su ratio de solvencia [y la deuda neta con intereses], que es considerablemente mayor (menor) que la de sus competidores, solo es necesaria debido a la incertidumbre que causan las actuales causas judiciales pendientes y el modelo de negocios. Tanto TV2 como Dinamarca expresan su disposición general a situar la estructura de capital al mismo nivel que sus competidores una vez que concluya la investigación por la ayuda estatal.
(169)
La Comisión tampoco ve necesidad de que TV2 tenga una estructura de capital distinta de la de sus competidores una vez que se despeje la incertidumbre sobre su modelo de negocios y los asuntos pendientes. Una estructura de capital basada en recursos propios (artificialmente) sólidos es una ventaja para la empresa, porque le permite atraer financiación con tipos de interés relativamente bajos. Por eso es también importante que TV2 vuelva a situar su estructura de capital a un nivel que garantice que no produzca falseamiento de la competencia. La Comisión desearía que TV2 volviera a tener una estructura de capital que pagara dividendos al Estado en vez de que aumentara agresivamente su cuenta de resultados financiando deuda.
4.7. Seguimiento e informe anual
(170)
Con arreglo a los puntos 49 y 50 de las Directrices, Dinamarca se ha comprometido a remitir informes a la Comisión a más tardar seis meses después de que se apruebe la ayuda.
4.8. Competencia
(171)
La Comisión es consciente de que los competidores de TV2 han presentado a la Comisión una denuncia contra el proyecto de introducción del sistema de pago. La Comisión hace observar que en una ayuda estatal puede haber aspectos que contravengan disposiciones específicas del Tratado distintas de la normativa de ayuda estatal, pero que estén tan indisolublemente ligados a los fines de la ayuda que sea imposible enjuiciarlos aisladamente (101). El Tribunal ha establecido que la obligación de garantizar que la normativa de ayudas estatales se aplique de conformidad con otras disposiciones vigentes, rige especialmente en relación con la normativa de competencia, que persigue también impedir un falseamiento de la competencia dentro del mercado común. Pero la jurisprudencia del Tribunal reconoce que los procedimientos de ayuda estatal y de asuntos de la competencia se rigen por reglas independientes y específicas. Así, el Tribunal afirma que, «al adoptar una Decisión sobre la compatibilidad de una ayuda de Estado con el mercado común, la Comisión no está obligada a esperar el resultado de un procedimiento paralelo tramitado con arreglo al Reglamento no 17, antes citado, cuando haya llegado a la convicción, basada en un análisis económico de la situación no viciado por error manifiesto de apreciación, de que el beneficiario de la ayuda no se encuentra en una situación que pueda llevarle a infringir los artículos» [101 y 102 del TFUE] (102). Los asuntos sobre competencia no tienen que haber concluido formalmente para que la Comisión adopte una decisión sobre ayuda estatal.
(172)
La Comisión querría subrayar que, en este asunto, la denuncia no se dirige a la ayuda misma (mecanismo de ayuda de salvamento) sino a otro elemento del plan de reestructuración (el sistema de pago). El sistema de pago se introducirá a primeros de 2012, es decir, cuando el mecanismo de ayuda ya sehaya derogado, mediante modificación de la licencia de TV2. Debe también tenerse en cuenta que la mayor parte de la ayuda efectivamente pagada se concedió a lo largo del período de salvamento y fue aprobada por la Comisión en la Decisión sobre la ayuda de salvamento de 4 de agosto de 2008 y que la ayuda cesará cuando entre en vigor la presente Decisión.
(173)
Si dicha denuncia o las observaciones de terceros en este asunto deben también entenderse como una denuncia de que TV2 se convierta en un canal de televisión de pago, bastaría con dejar constancia de que la mera introducción de un sistema de pago para la primera cadena no puede suponer una infracción de la normativa de competencia. Cuando la primera cadena de TV2 se convierta en canal de pago, habrá un nuevo canal en el mercado de canales de pago. Esto puede suponerse que tenga influencia en los competidores presentes en dicho mercado y podrá hacer que, por ejemplo, alguno de ellos abandone el mercado (los paquetes de televisión de pago respectivos) o rebaje sus precios. Pero se trata solo de los efectos normales que produce la entrada de un competidor en el mercado. El hecho de que se introduzca un sistema de pago y de que esto aumente la competencia, no contraviene por sí solo los artículos 102 y 106 del TFUE.
(174)
El denunciante, como algunas otras empresas de la competencia que enviaron observaciones, alega que el plan de introducción de la tarjeta «TV2 Alene» tendría efectos contrarios a la competencia y beneficiaría a la vez al distribuidor Boxer. El sistema «TV2 Alene» supone que los clientes podían recibir TV2 gratis si no compraban otros servicios de televisión de pago. Según el denunciante, la tarjeta «TV2 Alene» llevaría, pues, a que clientes que contemplaban la posibilidad de abonarse a la televisión de pago, se abstuvieran de ello, en menoscabo de los competidores de TV2. Pero dado que Dinamarca ha renunciado a introducir este sistema de «TV alene», las alegaciones de que iba a contravenir las normas de competencia carecen de relevancia y no pueden influir en la evaluación del plan de reestructuración.
(175)
En cuanto al temor de algunos competidores de que la ayuda se utilice para financiar un comportamiento de mercado agresivo, la Comisión señala que nada apunta a que la ayuda estatal por sí sola suponga infracción de otras disposiciones del TFUE o lleve automáticamente a que TV2 demuestre un comportamiento contrario a la competencia.
(176)
La Comisión considera que el plan de reestructuración notificado es compatible con el mercado interior con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra c), del TFUE, en relación con las Directrices de salvamento y reestructuración de empresas en crisis de la Comisión, aunque sujeto a las condiciones siguientes.
(177)
Dado que la empresa está en mejor situación económica desde que vendió la red de transmisión, la Comisión considera que ninguna de las medidas contenidas en el plan de reestructuración (mecanismo de préstamos y crédito) debe ejecutarse y que el mecanismo de crédito actual (aprobado por la Decisión N 287/08,) debe eliminarse con efecto inmediato a partir de la fecha de adopción de la presente Decisión. La Comisión hace observar que la garantía originariamente notificada en relación con la venta de la red de transmisión carece ya de relevancia tras venderse sin garantía la red.
(178)
La Comisión toma nota asimismo del compromiso de Dinamarca según el cual la contrapartida que prohibía abrir nuevos canales incluye tanto canales de radio como de televisión. Dicha medida debe seguir siendo válida hasta el 31 de diciembre de 2012 o hasta que se introduzca el sistema de pago, siempre que el beneficiario puede cobrar los abonos antes de dicha fecha. Se considera que la introducción del sistema de pago se hará en el momento en que TV2 tenga derecho legalmente a solicitar el pago.
(179)
La Comisión toma nota del compromiso de Dinamarca para que un experto financiero independiente compare la estructura de capital de TV2 con la estructura de capital de otras empresas de medios de comunicación y ajustar dicha estructura de capital si se desvía significativamente de la mediana o el promedio de otras empresas comparables. Si hubiera razones de peso para no ajustar el capital, el Gobierno danés notificaría a la Comisión una modificación del plan de reestructuración.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
El mecanismo de ayuda que Dinamarca concedió a TV2 y que fue aprobado por la Comisión como ayuda de salvamento mediante Decisión de 4 de agosto de 2008, es compatible con el mercado interior siempre que se cumplan en su integridad el plan de reestructuración notificado el 4 de febrero de 2009 y las condiciones establecidas en los artículos 2, 3 y 4.
Artículo 2
A partir de la fecha de la presente Decisión, se eliminará el mecanismo de ayuda de salvamento concedido por Dinamarca a TV2 y aprobado por la Comisión mediante Decisión de 4 de agosto de 2008. Las demás medidas de ayuda, notificadas por Dinamarca a la Comisión el 4 de febrero de 2009, no deberán ejecutarse.
Artículo 3
La contrapartida propuesta por Dinamarca, según la cual se prohibía a TV2 abrir nuevos canales de televisión o de radio, estará en vigor hasta el 31 de diciembre de 2012, fecha en la que expirará el período de reestructuración. No obstante, si TV2 tuviera posibilidad de cobrar abonos a su servicio (tasas de usuario) antes de dicha fecha, la prohibición de lanzar nuevos canales de radio y de televisión cesaría a partir de ese momento.
Artículo 4
A finales de 2012 o comienzos de 2013, el Gobierno danés hará que un experto financiero independiente lleve a cabo un análisis de la estructura de capital de TV2 cotejándola con la estructura de capital de otras empresas comparables de medios de comunicación. Si la estructura de capital de TV2 se desviara considerablemente de la media o el promedio de las empresas de medios comparables, el Gobierno danés ajustará la estructura de capital en su reunión plenaria de abril de 2013 para corregir dicha situación.
Artículo 5
A más tardar dos meses después de la notificación de la presente Decisión, Dinamarca informará a la Comisión de las medidas adoptadas en cumplimiento de la misma.
Artículo 6
El destinatario de la presente Decisión será el Reino de Dinamarca.
Hecho en Bruselas, el 20 de abril de 2011.