NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
REGLAMENTO (UE) No 377/2010 DE LA COMISIÓN
de 3 de mayo de 2010
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de gluconato de sodio originario de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 30 de junio de 2009, la Comisión recibió una denuncia relativa a las importaciones de gluconato de sodio seco originario de la República Popular China («China»), presentada de conformidad con el artículo 5 del Reglamento de base por el Consejo de la Industria Química Europea-CEFIC («el denunciante») en nombre de productores que representan una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción total de gluconato de sodio seco de la Unión.
(2)
La denuncia incluía indicios a primera vista de dumping y del perjuicio importante por él causado, que se consideraron suficientes para justificar la apertura de un procedimiento antidumping.
(3)
El 11 de agosto de 2009, se inició el procedimiento mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (2).
2. Partes afectadas por el procedimiento
(4)
La Comisión notificó oficialmente el inicio del procedimiento a los productores exportadores de China, los importadores, los comerciantes, los usuarios y las asociaciones notoriamente afectados, las autoridades de China y los productores de la Unión denunciantes. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(5)
Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
(6)
Para que los productores exportadores que lo desearan pudieran presentar una solicitud de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió formularios de solicitud a los productores exportadores chinos notoriamente afectados y a las autoridades chinas. Un productor exportador solicitó el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base y otro productor exportador, con dos empresas vinculadas, solicitó un trato individual de conformidad con el artículo 9, apartado 5, de dicho Reglamento.
(7)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores de China y de importadores de la Unión, la Comisión indicó en el anuncio de inicio que podría aplicarse un muestreo a estas partes de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(8)
Para que la Comisión pudiera decidir si era necesario un muestreo y, si así fuera, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores de China y a los importadores de la Unión que se dieran a conocer a la Comisión y que proporcionaran, según lo especificado en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto en cuestión durante el período de investigación (1 de julio de 2008 a 30 de junio de 2009).
(9)
En vista de que el número de respuestas recibidas para el ejercicio de muestreo fue reducido, se decidió que el muestreo no sería necesario en el caso de los productores exportadores chinos ni en el de los importadores de la Unión.
(10)
Se enviaron cuestionarios a todas las empresas de China y a los importadores de la Unión que respondieron al ejercicio de muestreo, a los productores de la Unión y a todos los importadores y usuarios conocidos de la Unión. Dos productores exportadores o grupos de productores exportadores de China, dos productores de la Unión y cuatro importadores/usuarios facilitaron sus respuestas.
(11)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para la determinación provisional de la existencia de dumping, del perjuicio derivado y del interés de la Unión, y llevó a cabo inspecciones en las instalaciones de las siguientes empresas:
1)
productores de la Unión:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim (Francia) y empresas de ventas vinculadas,
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola (Italia) y empresas de ventas vinculadas;
2)
productores exportadores de China:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3)
usuarios/importadores de la Unión:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux (Francia),
-
Henkel AG, Düsseldorf (Alemania),
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen (Alemania).
(12)
Puesto que era necesario determinar un valor normal para los productores exportadores de China a los que no se podía conceder el trato de economía de mercado, se efectuó una inspección para determinar el valor normal con arreglo a los datos de un país análogo, los EE.UU. en este caso, en los locales de la siguiente empresa:
-
productor en los EE.UU.: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria (EE.UU.).
3. Período de investigación
(13)
La investigación del dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2008 y el 30 de junio de 2009 (el «período de investigación» o «PI»). El análisis de la evolución pertinente para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2005 y el final del período de investigación («el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(14)
El producto afectado es el gluconato de sodio seco originario de China («el producto afectado»), con número CUS 0023277-9 y número de registro CAS 527-07-1, clasificado en la actualidad con el código NC ex 2918 16 00.
(15)
El gluconato de sodio seco se utiliza principalmente en la industria de la construcción como retardador de fraguado y plastificante de hormigón, y en otras industrias como tratamiento de superficie para metales (eliminación de herrumbre, óxidos y grasa) y para la limpieza de botellas y de equipos industriales. El producto puede utilizarse también en las industrias alimentaria y farmacéutica.
2. Producto similar
(16)
La investigación ha puesto de manifiesto que el gluconato de sodio seco producido y vendido por la industria de la Unión en la Unión, el gluconato de sodio seco producido y vendido en el mercado interno de los EE.UU., seleccionados como país análogo, el gluconato de sodio seco producido y vendido en el mercado interno de China y el gluconato de sodio seco producido en China y vendido a la Unión tienen esencialmente las mismas características físicas y técnicas básicas.
(17)
Por tanto, estos productos se consideran provisionalmente «productos similares» a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(18)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping referentes a importaciones procedentes de China, el valor normal se determina de conformidad con los apartados 1 a 6 de dicho artículo para los productores exportadores que pueden probar que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(19)
De manera sucinta, y únicamente para facilitar la consulta, se resumen a continuación los criterios para la concesión del trato de economía de mercado:
1)
las decisiones y los costes de las empresas se adoptan en función de las señales del mercado y sin interferencias significativas del Estado; los costes de los principales insumos reflejan sustancialmente los valores del mercado;
2)
las empresas poseen un único y definido juego de libros contables básicos que son objeto de una auditoría independiente en consonancia con normas internacionales de contabilidad y que se utilizan a todos los efectos;
3)
no existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado;
4)
las leyes relativas a la propiedad y la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad;
5)
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(20)
Tras el inicio del procedimiento, un productor exportador chino, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, solicitó el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondió al formulario de solicitud de trato de economía de mercado dentro del plazo fijado.
(21)
La empresa demostró que cumplía los criterios del artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, por lo que se le pudo conceder el trato de economía de mercado.
2. Trato individual
(22)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base para que se les conceda un trato individual.
(23)
Solo a título de referencia, se presentan a continuación estos criterios de forma resumida:
1)
cuando se trate de empresas o de empresas conjuntas controladas total o parcialmente por extranjeros, los exportadores pueden repatriar los capitales y los beneficios libremente;
2)
los precios de exportación, las cantidades exportadas y las modalidades de venta se han decidido libremente;
3)
la mayoría de las acciones pertenece a particulares; los funcionarios del Estado que figuran en el consejo de administración o que ocupan puestos clave en la gestión son minoritarios o la sociedad es suficientemente independiente de la interferencia del Estado;
4)
las operaciones de cambio se ejecutan a los tipos del mercado, y
5)
la intervención del Estado no puede dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(24)
Tras el inicio del procedimiento, un productor exportador chino, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, solicitó un trato individual de conformidad con el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base y respondió al formulario de solicitud de trato individual dentro del plazo fijado.
(25)
A partir de la información disponible, se constató que el productor exportador chino cumplía todos los requisitos necesarios expuestos en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base, para obtener un trato individual.
3. Valor normal
3.1. País análogo
(26)
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, en el caso de las economías en transición, el valor normal para los productores exportadores que no hayan obtenido el trato de economía de mercado deberá determinarse basándose en el precio o en el valor calculado en un tercer país de economía de mercado («el país análogo»).
(27)
En el anuncio de inicio se propusieron los EE.UU. como país análogo apropiado a efectos del establecimiento del valor normal para China. La Comisión invitó a todas las partes interesadas a pronunciarse sobre esta propuesta.
(28)
Ninguna parte interesada hizo ningún comentario.
(29)
Fuera de la UE, el gluconato de sodio seco se produce en muy pocos países, a saber, los EE.UU., China y Corea del Sur. Por tanto, la única alternativa posible a los EE.UU. era Corea del Sur. La Comisión se puso en contacto con las empresas productoras de gluconato de sodio seco conocidas de Corea del Sur, pero ninguno de ellas respondió.
(30)
El productor de los EE.UU. cooperó plenamente en la investigación enviando una respuesta completa al cuestionario y aceptando una visita de inspección.
(31)
La Comisión constató que los EE.UU. cumplían los criterios para ser considerados un país análogo apropiado, ya que las cantidades vendidas en este mercado eran suficientemente grandes y había una competencia significativa en el mercado, tanto con la producción interna como con las importaciones de otros países, como China, Italia y Francia. Además, los EE.UU. no habían establecido ningún derecho antidumping sobre el producto afectado.
(32)
Teniendo en cuenta lo anterior, se concluye provisionalmente, por tanto, que los EE.UU. constituyen un país análogo apropiado a tenor del artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3.2. Metodología aplicada para la determinación del valor normal
3.2.1. Respecto a la empresa a la que se concedió el trato de economía de mercado
(33)
Respecto a la empresa a la que se concedió trato de economía de mercado, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas internas de gluconato de sodio seco a clientes independientes fueron representativas durante el período de investigación, es decir, si el volumen total de tales ventas representó, como mínimo, el 5 % de las ventas de exportación chinas del producto afectado a la Unión.
(34)
La Comisión determinó posteriormente los tipos de producto vendidos en el mercado interno por la empresa con ventas internas globales representativas, que eran idénticos o directamente comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(35)
Se estudió si las ventas, en el mercado interno, de cada uno de los tipos de producto vendidos por el productor exportador en dicho mercado y considerados directamente comparables con el tipo de gluconato de sodio seco exportado a la Unión, eran suficientemente representativas a efectos de lo dispuesto en el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas internas de un tipo concreto de producto se consideraron suficientemente representativas cuando la cantidad de ese producto vendida en dicho mercado a clientes independientes durante el período de investigación fue, como mínimo, el 5 % de la cantidad total del tipo de producto comparable vendido para su exportación a la Unión.
(36)
La Comisión examinó posteriormente si podía considerarse que las ventas en el mercado interno de gluconato de sodio seco efectuadas vendido en el mercado interno en cantidades representativas se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas rentables a clientes independientes realizadas en el mercado interno durante el período de investigación.
(37)
Cuando el volumen de ventas de un tipo de producto, vendido a un precio de venta neto igual o superior al coste de producción, representaba más del 80 % del volumen total de ventas de ese tipo, y cuando el precio medio ponderado de ese tipo era igual o superior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interno. Este precio se calculó como media ponderada de los precios de todas las ventas internas del tipo en cuestión realizadas durante el período de investigación, con independencia de que fueran rentables o no.
(38)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interno, calculado como media ponderada únicamente de las ventas rentables de ese tipo.
(39)
Dado que la investigación puso de manifiesto que las ventas internas fueron representativas y se realizaron en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se basó en el precio interno real de todas las transacciones efectuadas durante el período de investigación.
3.2.2. Respecto a la empresa a la que se concedió un trato individual
(40)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para China se determinó sobre la base de información verificada recibida del productor que cooperó en el país análogo. Se comprobó que las ventas internas del productor estadounidense del producto similar eran representativas en relación con el producto afectado exportado a la Unión por el único productor exportador de China que cooperó.
(41)
Se examinó también si podía considerarse que las ventas internas se habían realizado en el contexto de operaciones comerciales normales, estableciendo la proporción de ventas rentables a clientes independientes. Por tanto, el valor normal se basó en el precio interno real por tipo de producto, calculado como media ponderada de los precios de todas las ventas efectuadas en el mercado interno durante el período de investigación.
3.3. Precio de exportación
(42)
Los productores exportadores que cooperaron realizaron todas sus ventas de exportación del producto afectado directamente a clientes independientes en la Unión y, por tanto, el precio de exportación se determinó con arreglo a los precios realmente pagados o pagaderos por el producto afectado en el período de investigación, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
3.4. Comparación
(43)
La comparación entre el valor normal y el precio de exportación se efectuó a precios de fábrica.
(44)
A fin de garantizar una comparación correcta entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Siempre que se consideró justificado y oportuno, se permitió a todas las empresas objeto de la investigación (los productores exportadores que cooperaron y el productor del país análogo) efectuar ajustes en concepto de diferencias en los gastos de transporte, flete y seguro, impuestos indirectos, costes bancarios, costes de embalaje, costes de crédito y comisiones.
4. Márgenes de dumping
(45)
Respecto a la empresa a la que se concedió el trato de economía de mercado, el margen de dumping se determinó sobre la base de una comparación entre el valor normal ponderado y la media ponderada de los precios de exportación, de conformidad con los artículos 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(46)
En cuanto a la empresa a la que se concedió un trato individual, el valor normal ponderado determinado para el país análogo se comparó con la media ponderada del precio de exportación a la Unión, según lo previsto en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base.
(47)
Los márgenes de dumping provisionales medios ponderados, expresados como porcentaje del precio cif en frontera de la Unión no despachado de aduana son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping provisional
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
Por lo que se refiere a todos los demás exportadores chinos, la Comisión estableció en primer lugar el nivel de cooperación. Se comparó el volumen total de las exportaciones que figuraban en las respuestas al cuestionario de los productores exportadores que cooperaron con el total de las importaciones procedentes de China, calculado a partir de las estadísticas sobre importaciones de Eurostat.
(49)
Dado que el nivel de cooperación fue bajo, del 56 %, y teniendo en cuenta que faltaban datos de precios de Eurostat adecuados, ya que estaban incluidos otros productos de precio elevado que no podían deducirse con precisión, el margen de dumping a escala nacional fue calculado actualizando los datos de la denuncia al período de investigación.
(50)
Partiendo de esta base, el nivel de dumping a escala nacional se establece provisionalmente en el 79,2 % del precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana.
D. PERJUICIO
1. Definición de industria de la Unión y producción de la Unión
(51)
Los grupos industriales que cooperaron, Jungbunzlauer (JBL) y Roquette Frères (RF), representaban el 100 % de la producción de la Unión.
(52)
Por tanto, se considera que constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, y el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(53)
Como la industria de la Unión está constituida solo por dos productores, las cifras relacionadas con datos sensibles tuvieron que indexarse o presentarse en un intervalo de datos para proteger la confidencialidad.
2. Consumo de la Unión
(54)
El consumo de la Unión se determinó a partir de datos sobre el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más las importaciones en la Unión con arreglo a los datos de Eurostat. Como estos últimos datos incluyen no solo el producto afectado, sino también algunos productos distintos del gluconato de sodio, se realizaron ajustes apropiados a las cifras de Eurostat para calcular unos volúmenes de importación razonables del producto afectado en la Unión.
(55)
El consumo en el mercado de la Unión aumentó en un 12 % entre 2005 y 2007. Después disminuyó en un 21 % hasta el período de investigación, poniéndose por debajo de los niveles de 2005. En conjunto, durante el período considerado el consumo se redujo en un 8 %.
Cuadro 1
2005
2006
2007
2008
PI
Consumo de la Unión (en toneladas) (Índice)
100
106
112
104
91
Fuente: Volúmenes de importación ajustados a partir de los datos de Eurostat y las respuestas al cuestionario.
3. Importaciones en la Unión procedentes de China
3.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones
(56)
El volumen de las importaciones procedentes de China aumentó notablemente, desde aproximadamente 2 300 toneladas en 2005 hasta unas 4 000 toneladas en el período de investigación, es decir, un 77 %, y alcanzó su punto máximo, de aproximadamente 5 300 toneladas, en 2008. La cuota de mercado correspondiente a las importaciones procedentes de China casi se duplicó, al pasar de un 12,8 % en 2005 a un 24,8 % durante el período de investigación. Se observa que la cuota de mercado de las importaciones chinas llegó a un 28,6 % en 2008, justo antes del período de investigación, y descendió hasta un 24,8 % durante dicho período.
Cuadro 2
2005
2006
2007
2008
PI
Volumen de las importaciones procedentes de China (en toneladas)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Importaciones procedentes de China (en toneladas) (Índice)
100
152
227
234
177
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de China
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de China (Índice)
100
143
203
224
194
Fuente: Volúmenes de importación ajustados a partir de datos de Eurostat
3.2. Precio de venta unitario
(57)
Los precios medios de las importaciones procedentes de China fueron de 482 EUR por tonelada en 2005. Después aumentaron constantemente, hasta alcanzar un nivel de 524 EUR por tonelada en 2008, y descendieron durante el período de investigación a 502 EUR por tonelada. En conjunto aumentaron un 4 % durante el período considerado.
Cuadro 3
2005
2006
2007
2008
PI
Precios de las importaciones procedentes de China (EUR/tonelada)
482
511
514
524
502
Índice
100
106
107
109
104
Fuente: Precios de importación ajustados a partir de datos de Eurostat.
3.3. Subcotización de los precios
(58)
Para analizar la subcotización de los precios, se comparó la media ponderada de los precios de venta por tipo de producto de la industria de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio franco fábrica, con la correspondiente media ponderada de los precios de las importaciones en cuestión, establecida a partir del precio cif con un ajuste adecuado de los derechos de aduana y los costes posteriores a la importación. Esta comparación se realizó tras deducir bonificaciones y descuentos.
(59)
Basándose en la metodología mencionada anteriormente, la diferencia entre los precios mencionados anteriormente, expresados como porcentaje del precio medio ponderado de la industria de la Unión (franco fábrica), puso de manifiesto un margen de subcotización de los precios que oscilaba entre un 13 % y un 29 %, en el que el extremo superior se atribuyó a los productores exportadores que no cooperaron.
4. Situación económica de la industria de la Unión
(60)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen del impacto de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los factores económicos pertinentes que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
4.1. Capacidad de producción, producción y utilización de la capacidad
(61)
La capacidad de producción aumentó un 4 % entre 2005 y 2007, y permaneció a ese nivel hasta el final del período considerado.
(62)
La producción del producto afectado aumentó entre 2005 y 2007, antes de disminuir durante el período inmediatamente anterior al período de investigación. En conjunto la producción descendió un 12 % durante el período considerado. La producción total durante el período de investigación osciló entre 30 000 y 40 000 toneladas.
(63)
Como resultado del descenso en los volúmenes de producción, la utilización de la capacidad descendió un 15 % a lo largo del período considerado.
Cuadro 4
2005
2006
2007
2008
PI
Capacidad de producción (Índice)
100
100
104
104
104
Volumen de producción (Índice)
100
104
105
84
88
Utilización de la capacidad (Índice)
100
104
101
81
85
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.2. Volumen de ventas, cuota de mercado y precios unitarios medios en la Unión
(64)
Las ventas por volumen del producto afectado de la industria de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión permanecieron a niveles similares entre 2005 y 2007, para descender después en 13 puntos porcentuales. Durante el período considerado, la disminución del volumen de ventas fue del 21 %.
(65)
La cuota de mercado de la industria de la Unión descendió durante el período considerado, bajando de un 74,9 % en 2005 a un 64,7 % durante el período de investigación.
(66)
Los precios medios de venta a clientes no vinculados en el mercado de la Unión disminuyeron un 12 % durante el período considerado. Entre 2006 y 2008, los precios medios de venta permanecieron a niveles similares, pero después descendieron un 9 % durante el período de investigación.
Cuadro 5
2005
2006
2007
2008
PI
Volumen de ventas (Índice)
100
104
99
86
79
Cuota de mercado de la industria de la Unión
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Índice
100
98
89
82
86
Precios medios (Índice)
100
97
97
97
88
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.3. Existencias
(67)
Durante el período considerado, las existencias descendieron en un 37 %. Al final del período de investigación, el nivel de existencias oscilaba entre 1 000 y 5 000 toneladas.
Cuadro 6
2005
2006
2007
2008
PI
Existencias (Índice)
100
92
120
92
63
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.4. Rentabilidad, inversiones, rendimiento de las inversiones y flujo de caja
(68)
Las ventas del producto similar efectuadas por la industria de la Unión en el mercado de la Unión fueron rentables durante el período considerado, pero la rentabilidad descendió espectacularmente entre 2005 y el período de investigación.
(69)
Aunque las inversiones continuaron durante el período entre 2005 y 2007, con una disminución en 2006, bajaron drásticamente en 2008 y durante el período de investigación. En el período considerado, las inversiones disminuyeron un 76 %.
(70)
Con una tendencia parecida, el rendimiento de las inversiones de la producción y las ventas del producto afectado fueron estables entre 2005 y 2007, pero disminuyeron en 2008 y durante el período de investigación.
(71)
Al igual que los demás indicadores financieros, el flujo de caja generado por la industria de la Unión descendió en un 51 % durante el período considerado.
Cuadro 7
2005
2006
2007
2008
PI
Rentabilidad (Índice)
100
90
86
52
19
Inversiones (Índice)
100
61
140
16
24
Rendimiento de las inversiones (Índice)
100
100
100
60
21
Flujo de caja (Índice)
100
92
20
106
49
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.5. Empleo, productividad y salarios
(72)
El empleo aumentó ligeramente entre 2005 y 2007 y después descendió en 2008 y durante el período de investigación. En el período considerado, las inversiones disminuyeron un 13 %.
(73)
Los salarios disminuyeron un 6 % en 2006, pero en 2007 volvieron a los niveles de 2005, para aumentar luego en 2008 y durante el período de investigación. Durante el período considerado, los salarios aumentaron un 10 %.
(74)
La productividad por empleado siguió siendo estable durante el período considerado, aumentando un 1 % entre 2005 y el período de investigación.
Cuadro 8
2005
2006
2007
2008
PI
Empleo (Índice)
100
99
104
85
87
Salarios (Índice)
100
94
100
104
110
Productividad (Índice)
100
104
101
99
101
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.6. Crecimiento
(75)
Mientras el consumo de la Unión descendió en un 9 % a lo largo del período considerado, el volumen de ventas de la industria de la Unión bajó en un 21 %, lo que dio lugar a una pérdida de cuota de mercado de diez puntos porcentuales durante dicho período.
4.7. Magnitud del margen de dumping
(76)
Los márgenes de dumping relativos a China, que se han especificado anteriormente en la sección de dumping, son importantes. Teniendo en cuenta los volúmenes y los precios de las importaciones objeto de dumping, el impacto de los márgenes de dumping no puede considerarse insignificante.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(77)
La evolución de la mayor parte de los indicadores de perjuicio para la industria de la Unión fue negativa durante el período considerado. Los indicadores relacionados con el rendimiento financiero de la industria de la Unión, incluidos el rendimiento de las inversiones, el flujo de caja y la rentabilidad, también evolucionaron negativamente durante el período considerado.
(78)
La investigación también puso de relieve que las importaciones chinas a bajo precio subcotizaron los precios de la industria de la Unión en un 29 % durante el período de investigación. La industria de la Unión sufrió un descenso en volumen de ventas y de cuota de mercado.
(79)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye provisionalmente que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante a efectos de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(80)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones objeto de dumping de gluconato de sodio seco originario de China habían causado un perjuicio a la industria de la Unión en un grado que pudiera clasificarse como perjuicio importante. Se analizaron también otros factores conocidos distintos de las importaciones objeto de dumping que pudieran haber perjudicado al mismo tiempo a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por estos factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(81)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China aumentó un 77 %, lo que dio lugar a que las importaciones procedentes de China aumentaran, en ese mismo período, su cuota de mercado en la Unión en un 94 %. La disminución de las importaciones procedentes de China entre 2008 y el período de investigación, incluida la pérdida de cuota de mercado, no se considera importante con respecto a la situación global observada durante el período considerado.
(82)
Este aumento de las importaciones procedentes de China durante el período considerado coincidió con una tendencia a la baja en la mayoría de los indicadores de perjuicio de la industria de la Unión. Esta sufrió un descenso de sus ventas, tanto en volumen como en valores, en el mercado de la Unión, lo que dio lugar a una pérdida de cuota de mercado de diez puntos porcentuales durante el período considerado, como se ha mencionado en el considerando 65. La subcotización de los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China impidió a la industria de la Unión mantener sus niveles de precios en el mercado de la Unión, lo que dio lugar a un descenso importante de la rentabilidad, situándose por debajo de niveles que permitieran realizar las inversiones necesarias.
(83)
Basándose en lo anterior, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China que subcotizan notablemente los precios de la industria de la Unión durante el período considerado han tenido un papel determinante en el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, lo que se refleja en su mala situación financiera y en el deterioro de otros indicadores de perjuicio durante el período considerado, así como en la pérdida de cuota de mercado.
3. Efecto de otros factores
3.1. Importaciones procedentes de otros terceros países
(84)
Las importaciones de terceros países no afectados por la presente investigación disminuyeron un 23 % durante el período considerado, lo que dio lugar a una pérdida de cuota de mercado de dos puntos porcentuales durante dicho período, en el que los precios de estas importaciones aumentaron un 102 %.
(85)
Durante el período considerado, los volúmenes de importación y los precios de otros terceros países evolucionaron de la manera siguiente:
Cuadro 9
Otros terceros países
2005
2006
2007
2008
PI
Volumen total de otras importaciones (toneladas)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Índice
100
71
68
84
77
Precio medio de otras importaciones (EUR/tonelada)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Índice
100
140
143
184
202
Fuente: Datos de Eurostat ajustados.
(86)
Los volúmenes de importación de otros terceros países disminuyeron un 23 % durante el período considerado, mientras que los precios de importación se duplicaron durante ese mismo período. Los precios de importación de otros terceros países fueron notablemente superiores a los precios de venta de la industria de la Unión durante todo el período considerado. Sobre esta base, se concluye provisionalmente que las importaciones de otros terceros países no rompieron el nexo causal entre el dumping constatado y el perjuicio importante causado a la industria de la Unión por las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
3.2. Rendimiento de las exportaciones de la industria de la Unión
(87)
Durante el período considerado, las exportaciones de la industria de la Unión disminuyeron un 10 % y los precios aumentaron un 8 %.
(88)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se considera que las exportaciones de la industria de la Unión a otros terceros países no podían romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio importante sufrido por la dicha industria.
3.3. Uso cautivo
(89)
Durante el período considerado, el uso cautivo por parte de la industria de la Unión aumentó un 56 %, tal y como se muestra en el cuadro siguiente:
Cuadro 10
2005
2006
2007
2008
PI
Uso cautivo (Índice)
100
126
115
148
156
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(90)
Sin embargo, se observa que la industria de la Unión aún tenía una capacidad disponible que oscilaba entre 10 000 y 20 000 toneladas, lo que significa que la reorientación de la producción hacia el uso cautivo puede ser considerado una respuesta empresarial contra las importaciones objeto de dumping procedentes de China, ya que puede ser más lucrativo producir productos transformados, habida cuenta de los bajos niveles de precios del gluconato de sodio. El hecho de que siga habiendo una considerable capacidad disponible de gluconato de sodio indica que la industria de la Unión no pretende desplazar definitivamente la producción hacia productos transformados y que la producción de estos puede considerarse una medida para defenderse de las importaciones objeto de dumping.
(91)
Por tanto, se considera que el aumento del uso cautivo no rompió el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China ni el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
3.4. Evolución del consumo de la UE
(92)
Se observa que el consumo de la UE disminuyó un 9 % durante el período considerado, lo que puede considerarse una consecuencia de la actual crisis económica. Por ello, se estudió si el descenso del consumo podría haber incidido en la situación de perjuicio de la industria de la Unión.
(93)
Sin embargo, el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó en mucha mayor medida, es decir, un 21 %, mientras que las importaciones procedentes de China aumentaron un 77 % durante ese mismo período. Con respecto a la cuota de mercado, pueden observarse las mismas tendencias. La industria de la Unión perdió aproximadamente diez puntos porcentuales de su cuota de mercado, mientras que las importaciones procedentes de China casi se duplicaron, desde un 12,8 % en 2005 hasta un 24,9 % en el período de investigación.
(94)
Considerando lo anterior, se concluye provisionalmente que el descenso del consumo de la UE no puede ser considerado en sí mismo una causa para romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
4. Conclusión sobre la causalidad
(95)
El análisis anterior ha demostrado que hubo un aumento sustancial, en volumen y en cuota de mercado, de las importaciones objeto de dumping procedentes de China durante el período considerado, así como una importante subcotización de los precios. Este aumento en la cuota de mercado de las importaciones a bajo precio procedentes de China coincidió con un descenso de la cuota de mercado de la industria de la Unión, que, junto con la presión a la baja sobre los precios, dio lugar a un deterioro de la situación de la industria de la Unión durante el período considerado. Además, el examen de los demás factores que podrían haber causado perjuicio a la industria de la Unión reveló que ninguno de estos podía haber tenido un impacto negativo significativo en esta industria.
(96)
Según este análisis, que distingue y separa debidamente los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluye provisionalmente que las importaciones procedentes de China han causado un perjuicio importante a la industria de la Unión a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observación preliminar
(97)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión Europea examinó si, a pesar de la conclusión sobre el dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas antidumping en este caso concreto no redundaría en interés de la Unión. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, es decir, los de la industria de la Unión, los importadores y los usuarios del producto considerado.
2. Industria de la Unión
2.1. Efectos del establecimiento o no de medidas en la industria de la Unión
(98)
Como se ha explicado anteriormente, debido a las importaciones objeto de dumping, el perjuicio ha adoptado la forma de una disminución significativa en el volumen de ventas y en los precios, lo que a su vez ha dado lugar al deterioro de la situación de la industria de la Unión. Se prevé que, tras el establecimiento de derechos antidumping, los volúmenes y los precios del gluconato de sodio seco vendido por la industria de la Unión aumenten, lo que permitiría a la industria de la Unión conseguir un nivel de rentabilidad aceptable.
(99)
Se considera que la imposición de medidas restablecería la competencia equitativa en el mercado. Cabe señalar que la disminución de los beneficios de la industria de la Unión es el resultado de sus dificultades para competir con las importaciones objeto de dumping y a bajo precio procedentes de China. Con toda probabilidad, la imposición de medidas antidumping permitirá que la industria de la Unión recupere al menos parte de la cuota de mercado perdida, con los consiguientes efectos positivos sobre su rentabilidad.
(100)
Si no se establecen medidas, podría producirse un mayor deterioro de la situación de la industria de la Unión. El efecto de bajada de precios de las importaciones objeto de dumping seguiría desbaratando todos los esfuerzos realizados por la industria de la Unión para recuperar un nivel suficientemente rentable. Si no se toman medidas, peligra la existencia a largo plazo de la industria de la Unión.
(101)
En conclusión, se espera que las medidas sean eficaces para dar a la industria de la Unión la posibilidad de recuperarse de los perjudiciales efectos del dumping establecido en la presente investigación.
3. Importadores/comerciantes
(102)
Se enviaron cuestionarios a cinco importadores. Ninguno de ellos cooperó en la investigación.
(103)
En estas circunstancias, se concluye provisionalmente que es probable que el efecto de las medidas antidumping, en su caso, no tenga un impacto importante en los importadores y comerciantes.
4. Usuarios
(104)
Se enviaron cuestionarios a 23 usuarios. Sin embargo, solo cuatro usuarios cooperaron en la investigación y de ellos únicamente tres utilizaban el producto afectado y lo importaban directamente de China. Las importaciones directas de estos tres usuarios que cooperaron representaron el 10 % de las importaciones totales de gluconato de sodio seco procedentes de China durante el período de investigación. El cuarto usuario que cooperó no utilizaba el producto afectado importado de China.
(105)
Estos cuatro usuarios, situados en Alemania, Francia y el Reino Unido, desarrollan su actividad en la industria química y producen una gran variedad de productos, algunos de los cuales utilizan gluconato de sodio como materia prima. Por término medio, el gluconato de sodio no representa una parte importante del coste de los insumos. En general, se calculó que el efecto máximo del derecho antidumping propuesto, asumiendo que los incrementos de los precios no pueden repercutirse en el cliente final, era muy bajo. Cabe destacar, asimismo, que el volumen de negocios de estas empresas para los productos que utilizan gluconato de sodio era inferior al 5 % de su volumen de negocios total.
(106)
En vista de ello, se concluye provisionalmente, sobre la base de la información proporcionada, que, con toda probabilidad, el efecto de las medidas antidumping, en su caso, no repercutirá significativamente en los usuarios.
5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(107)
En vista de lo anterior, se concluye provisionalmente que no existen razones de peso contra el establecimiento de derechos antidumping en el presente caso.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(108)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio resultante, a la causalidad y al interés de la Unión, deben establecerse medidas provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping causen más perjuicio a la industria de la Unión.
(109)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(110)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a la industria de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos que una industria de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping, vendiendo el producto similar en la Unión. El margen de beneficios antes de impuestos alegado en la denuncia se consideró razonable y se utilizó con este fin.
(111)
Sobre esta base se calculó un precio no perjudicial del producto similar para la industria de la Unión. Este precio se obtuvo sumando el coste de producción al margen de beneficio mencionado.
(112)
A continuación se determinó el incremento necesario de los precios, comparando la media ponderada ajustada de los precios de importación, según se había establecido en los cálculos de subcotización de los precios, con el precio no perjudicial del producto similar vendido por la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Toda diferencia derivada de esta comparación se expresó como porcentaje del valor total cif de importación.
(113)
Respecto al cálculo del nivel de eliminación del perjuicio de ámbito nacional para los demás productores exportadores de China, cabe recordar que el nivel de cooperación fue bajo. Por tanto, este margen de perjuicio se calculó utilizando los datos de la denuncia, actualizados hasta el período de investigación.
2. Medidas provisionales
(114)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben establecerse medidas antidumping provisionales con respecto a las importaciones procedentes de China al nivel del margen de dumping y de perjuicio más bajos, de conformidad con la regla del derecho más bajo.
(115)
Los tipos de derecho antidumping propuestos son los siguientes:
Empresa
Margen de eliminación del perjuicio
Margen de dumping
Tipo de derecho antidumping
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Todas las demás empresas
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento con respecto a empresas individuales se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por consiguiente, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a las empresas correspondientes. Estos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») se aplican, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las empresas mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(117)
Toda solicitud de aplicación de estos tipos de derecho antidumping de los que se benefician empresas individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (3) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas internas y de exportación, derivada, por ejemplo, de un cambio de nombre o de cambios en las entidades de producción o venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se beneficiarán de los derechos individuales.
(118)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antidumping, el nivel de derecho residual debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el período de investigación.
3. Supervisión especial
(119)
Con objeto de minimizar el riesgo de elusión debido a la gran diferencia entre los tipos de los derechos, se considera necesario, en este caso, adoptar disposiciones especiales para garantizar la correcta aplicación de los derechos antidumping. Estas medidas especiales incluyen los conceptos que se recogen a continuación:
(120)
La presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo del presente Reglamento. Las importaciones que no vayan acompañadas de dicha factura deberán someterse al derecho antidumping residual aplicable a todos los demás exportadores.
(121)
Si el volumen de las exportaciones de la empresa que se beneficia de tipos de derechos individuales más bajos aumentara significativamente tras establecerse las medidas en cuestión, podría considerarse que ese aumento de volumen constituye en sí mismo un cambio de las características del comercio debido a la imposición de las medidas a tenor del artículo 13, apartado 1, del Reglamento de base. En tales circunstancias, y si se dieran las condiciones, podría iniciarse una investigación antielusión. En esta investigación podría examinarse, entre otras cosas, la necesidad de retirar los tipos de derecho individuales, con el consiguiente establecimiento de un derecho de ámbito nacional.
H. DISPOSICIÓN FINAL
(122)
En interés de una buena gestión, deberá fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer dentro del plazo especificado en el anuncio de inicio puedan dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas. Además, se deberá hacer constar que todas las conclusiones relativas al establecimiento de derechos antidumping formuladas a efectos del presente Reglamento son provisionales y podrán reconsiderarse a efectos de cualquier derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de gluconato de sodio seco, con número CUS 0023277-9 y número de registro CAS 527-07-1, clasificado actualmente en el código NC ex 2918 16 00 (código TARIC 2918160010) y originario de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho
Códigos TARIC adicionales
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Todas las demás empresas
53,4 %
A999
3. La aplicación de los tipos de derechos individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que se ajustará a los requisitos establecidos en el anexo. Si no se presenta dicha factura, se aplicará el tipo de derecho aplicable a todas las demás empresas.
4. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
5. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 3 de mayo de 2010.