PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 585/2012 DEL CONSEJO
de 26 de junio de 2012
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, originarios de Rusia y Ucrania, a raíz de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009, y se da por concluido el procedimiento de reconsideración por expiración relativo a las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, originarios de Croacia
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea («el Reglamento de base») (1), y, en particular, su artículo 9, apartados 2 y 4, y su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Investigaciones anteriores y medidas vigentes
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 2320/97 (2), el Consejo estableció derechos antidumping sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero sin alear, originarios, entre otros países, de Rusia. Mediante la Decisión 2000/70/CE de la Comisión (3), se aceptó un compromiso de un exportador ruso. Mediante el Reglamento (CE) no 348/2000 (4), el Consejo estableció derechos antidumping sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, originarios de Croacia y Ucrania. Mediante el Reglamento (CE) no 1322/2004 del Consejo (5), se decidió dejar de aplicar las medidas en vigor a las importaciones procedentes, entre otros países, de Rusia, por una cuestión de prudencia relacionada con el comportamiento anticompetitivo de determinados productores de la Unión en el pasado (véase el considerando 9 de dicho Reglamento).
(2)
A raíz de una investigación por reconsideración realizada con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 258/2005 (6), modificó las medidas definitivas establecidas por el Reglamento (CE) no 348/2000, revocó la posibilidad de exención de los derechos previstos en el artículo 2 de dicho Reglamento y estableció un derecho antidumping del 38,8 % sobre las importaciones procedentes de Croacia y un derecho antidumping del 64,1 % sobre las importaciones procedentes de Ucrania, excepto sobre las importaciones de Dnepropetrovsk Tube Works («DTW»), que estaban sujetas a un derecho antidumping del 51,9 %.
(3)
Mediante la Decisión 2005/133/CE (7), la Comisión suspendió parcialmente las medidas definitivas respecto a Croacia y Ucrania durante un período de nueve meses, con efecto a partir del 18 de febrero de 2005. La extensión parcial fue ampliada un año más mediante el Reglamento (CE) no 1866/2005 del Consejo (8).
(4)
Mediante el Reglamento (CE) no 954/2006 (9), el Consejo estableció derechos antidumping definitivos sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura originarios, entre otros países, de Croacia, Rusia y Ucrania, derogó los Reglamentos (CE) no 2320/97 y (CE) no 348/2000 del Consejo, dio por concluidas las reconsideraciones provisionales y por expiración de los derechos antidumping impuestos a las importaciones de determinados tubos sin soldadura de hierro o acero sin alear originarios, entre otros países, de Rusia y dio por concluidas las reconsideraciones provisionales de los derechos antidumping establecidos sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura de hierro o acero sin alear originarios, entre otros países, de Croacia, Rusia y Ucrania («la última investigación»).
(5)
Por consiguiente, las medidas vigentes son las establecidas por el Reglamento (CE) no 954/2006, es decir, un 29,8 % a las importaciones procedentes de Croacia; un 35,8 % a las importaciones procedentes de Rusia, excepto a Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant y Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant y OAO Seversky Tube Works (27,2 %); y un 25,7 % a las importaciones procedentes de Ucrania, excepto a OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube y OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
En cuanto a las empresas CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube y OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), se recuerda que cambiaron de nombre en febrero de 2007, pasando a llamarse CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube y OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, respectivamente (10). Posteriormente, CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube dejó de existir como entidad jurídica y todos sus derechos y obligaciones de propiedad y de otro tipo fueron asumidos por la empresa LLC Interpipe Niko Tube, que se constituyó en diciembre de 2007.
(7)
De conformidad con el artículo 266 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, el tipo del derecho antidumping impuesto al grupo Interpipe fue calculado de nuevo con arreglo a la sentencia del TJUE de 12 de febrero de 2012 (11). El derecho actualmente en vigor para este grupo es el 17,7 %, tal como establece el Reglamento (UE) no 540/2012 (12), de ejecución de dicha sentencia del TJCE.
1.2. Solicitud de reconsideración por expiración
(8)
El 28 de junio de 2011, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea, el inicio de una reconsideración por expiración («el anuncio de inicio») (13) de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, originarios de Croacia, Rusia y Ucrania, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(9)
La reconsideración se inició a raíz de una solicitud debidamente justificada presentada el 29 de marzo de 2011 por el Comité de Defensa de la Industria de los Tubos de Acero sin Soldadura de la Unión Europea («el solicitante») en nombre de productores de la Unión que representan una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción total de la Unión de determinados tubos sin soldadura. La solicitud se basaba en el argumento de que si expiraran las medidas probablemente continuaría o reaparecería el dumping y el perjuicio para la industria de la Unión.
(10)
Además de dicha reconsideración por expiración, la Comisión inició en paralelo dos reconsideraciones parciales de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base en relación con las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o de acero, originarios de Ucrania y Rusia (14). Dichas reconsideraciones parciales fueron solicitadas por un grupo de productores exportadores ucraniano, el grupo Interpipe, y un grupo de productores exportadores ruso, el grupo TMK, respectivamente. El alcance de ambas reconsideraciones se limitaba al examen del dumping únicamente en relación con los solicitantes.
1.3. Investigación
(11)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración a los productores exportadores, los importadores, los usuarios conocidos, los representantes de los países exportadores, el solicitante y los productores de la Unión mencionados en la solicitud. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer su punto de vista por escrito y de solicitar audiencia en el plazo previsto en el anuncio de inicio.
(12)
Habida cuenta del gran número de productores exportadores rusos y ucranianos, productores de la Unión e importadores implicados en la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba inicialmente recurrir a un muestreo de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a dichas partes que se dieran a conocer en un plazo de 15 días a partir del inicio del procedimiento y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(13)
Dado que solo un productor exportador ruso y un productor exportador ucraniano facilitaron la información solicitada en el anuncio de inicio y se manifestaron dispuestos a seguir cooperando con la Comisión, se decidió no aplicar el muestreo en el caso de los productores exportadores rusos y ucranianos, pero enviar un cuestionario a dichos productores. Posteriormente, el productor exportador ruso que facilitó la información solicitada en el anuncio de inicio decidió no seguir cooperando mediante la respuesta al cuestionario que se le remitió.
(14)
Diecinueve productores de la Unión facilitaron la información solicitada para la selección de una muestra y manifestaron su disposición a cooperar con la Comisión. A partir de la información recibida de los productores de la Unión, la Comisión, antes del inicio, seleccionó provisionalmente una muestra de cuatro productores que se consideraron representativos de la industria de la Unión en cuanto a volumen de producción y ventas del producto similar en la Unión. A raíz de las observaciones sobre la idoneidad de esta elección recibidas en el plazo de 15 días tras el inicio, la Comisión sustituyó por otro productor a uno de los productores seleccionados provisionalmente.
(15)
Cuatro importadores facilitaron la información solicitada en el anuncio de inicio y manifestaron su disposición a cooperar con la Comisión. Por tanto, la Comisión decidió no aplicar el muestreo y, en su lugar, enviar un cuestionario a dichos importadores.
(16)
En definitiva, se enviaron cuestionarios a los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra, a cuatro importadores y a todos los productores exportadores de los tres países afectados que se dieron a conocer.
(17)
Ningún productor exportador ruso respondió al cuestionario. Por tanto, se considera que ningún productor exportador ruso cooperó en la investigación.
(18)
Un grupo de productores exportadores ucraniano respondió al cuestionario.
(19)
Un productor exportador croata respondió al cuestionario.
(20)
También respondieron a los cuestionarios los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra, tres importadores y un usuario.
(21)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y el perjuicio resultante, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, República Checa,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italia, y su empresa vinculada TGS UK, Aberdeen, Reino Unido,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, España, y su empresa vinculada Almesa, Barcelona, España,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Alemania.
b)
Productor exportador de Croacia:
-
CMC Sisak d.o.o.
c)
Productor exportador de Ucrania:
-
Grupo Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraine, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ucrania) y sus empresas comerciales vinculadas (LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ucrania e Interpipe Europa SA, Lugano, Suiza).
d)
Importadores/usuarios:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italia,
-
Grupo TAL, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italia.
(22)
La investigación sobre la continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2010 y el 31 de marzo de 2011 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de la continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del PIR («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(23)
El producto afectado es el mismo que el de la última investigación que dio lugar a la imposición de las medidas actualmente en vigor, es decir, determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, de sección circular, de un diámetro exterior no superior a 406,4 mm y con un valor de carbono equivalente (CEV) no superior a 0,86, de acuerdo con la fórmula y los análisis químicos del International Institute of Welding (IIW) (15), originarios de Croacia, Rusia y Ucrania («el producto afectado»), clasificados actualmente en los códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 y ex 7304 59 93.
(24)
El producto afectado se utiliza en gran variedad de aplicaciones, como el transporte de gas y líquidos, en pilotes de construcción, aplicaciones mecánicas, tubos de gas, tubos de caldera, así como tubos de sondeo para la industria petrolera (denominados «OCTG») de perforación, revestimiento y producción.
(25)
Los tubos sin soldadura tienen formas muy distintas cuando se entregan a los usuarios. Por ejemplo, pueden galvanizarse, roscarse, entregarse como «tubos verdes» (es decir, sin tratamiento térmico), tener extremos especiales, presentar secciones diferentes, o cortarse o no al tamaño adecuado. No existen tamaños estándar generalizados para los tubos, lo que explica por qué la mayoría de tubos sin soldadura se fabrican según las órdenes del cliente. Normalmente, estos tubos se conectan mediante soldaduras. Sin embargo, en casos especiales pueden conectarse mediante sus roscas o utilizarse por separado, si bien siguen siendo soldables. La investigación mostró que todos los tubos sin soldadura comparten las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y las mismas aplicaciones básicas.
2.2. Producto similar
(26)
Al igual que en anteriores investigaciones y que en la última investigación, la presente investigación de reconsideración por expiración confirmó que el producto exportado a la Unión procedente de Croacia, Rusia y Ucrania, el producto producido y vendido en los mercados interiores de Croacia, Rusia y Ucrania, y el producto producido y vendido en la Unión por los productores de la Unión tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y usos finales y se consideran, por tanto, productos similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
(27)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que continúe o reaparezca el dumping en caso de que expiren las medidas vigentes.
3.1. Observaciones preliminares
(28)
Según datos de Eurostat, durante el PIR el volumen de importación total de tubos sin soldadura procedente de Croacia, Rusia y Ucrania ascendió a 42 723 toneladas, que equivalen a una cuota del 2,5 % del mercado de la Unión.
(29)
De conformidad con el artículo 11, apartado 9, del Reglamento de base, se utilizó la misma metodología que en la última investigación, siempre que las circunstancias no hubieran cambiado o que la información estuviera disponible. En caso de falta de cooperación, como en el caso de Rusia, fue necesario utilizar los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. En cuanto a Croacia y Ucrania, se utilizó la información facilitada por las empresas que cooperaron y la información públicamente disponible.
3.2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
3.2.1. Metodología general
(30)
La metodología general expuesta a continuación se aplicó a todos los productores que cooperaron de Croacia y de Ucrania. En la presentación de las conclusiones sobre el dumping correspondientes a cada uno de los países afectados solo se describe, por consiguiente, lo que es específico para cada país exportador. En cuanto a Rusia, dado que no cooperó ninguno de los actuales productores exportadores rusos, el análisis global, incluido el cálculo del dumping, se basa en los mejores datos disponibles de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
3.2.2. Valor normal
(31)
Con arreglo al artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó en primer lugar, para cada productor que cooperó, si su volumen total de ventas interiores del producto similar a clientes independientes era representativo respecto de las ventas totales de exportación a la Unión, es decir, si el volumen total de esas ventas suponía al menos el 5 % del volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión.
(32)
Para cada tipo de producto vendido por un productor exportador en su mercado interior considerado directamente comparable con el tipo de producto vendido para su exportación a la Unión, se examinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas a efectos del artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo de producto concreto se consideran suficientemente representativas si el volumen total de ese tipo de producto vendido por el productor exportador en el mercado interior a clientes independientes durante el PIR equivale al menos al 5 % del volumen total de ventas del tipo de producto comparable exportado a la Unión.
(33)
Asimismo, se examinó si podía considerarse que las ventas internas de cada tipo de producto se habían realizado en el curso de operaciones normales con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello, se determinó la proporción de ventas interiores a clientes independientes en el mercado interior que fueron rentables para cada tipo del producto afectado exportado durante el PIR.
(34)
Para los tipos de producto en los que más del 80 % del volumen de ventas de dicho tipo de producto en el mercado interior era superior a los costes y la media ponderada de los precios de venta de dicho tipo era igual o superior al coste unitario de producción, el valor normal por tipo de producto se calculó como la media ponderada de los precios reales en el mercado interno de todas las ventas, fueran o no rentables, del tipo de producto en cuestión.
(35)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de las ventas de ese tipo o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción unitario, el valor normal se basó en el precio real aplicado en el mercado interior, calculado como la media ponderada únicamente de las ventas interiores rentables de ese tipo realizadas durante el PIR.
(36)
Cuando no había ventas interiores de un tipo de producto concreto y para los tipos del producto para los cuales las ventas en el mercado interior eran insuficientes, el valor normal se calculó con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(37)
Para calcular el valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, los importes correspondientes a los gastos de venta, generales y administrativos, así como a los beneficios, se basaron, con arreglo a la frase introductoria del artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, en los datos reales de producción y ventas del producto similar, en el curso de operaciones comerciales normales, proporcionados por el productor exportador o en los datos disponibles.
3.2.3. Precio de exportación
(38)
En todos los casos en que se exportó el producto afectado a clientes independientes de la Unión, el precio de exportación se determinó con arreglo al artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, a partir de los precios de exportación realmente pagados o por pagar.
3.2.4. Comparación
(39)
El valor normal y los precios de exportación de los productores exportadores del grupo que cooperó se compararon utilizando los precios de fábrica. A fin de garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tomar en consideración las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
3.2.5. Margen de dumping para los productores exportadores que cooperaron
(40)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, el valor normal medio ponderado se comparó con el precio de exportación medio ponderado por cada tipo del producto a precio de fábrica para cada empresa que cooperó.
3.3. Croacia
(41)
Durante el PIR, el volumen de importación total de tubos sin soldadura de CMC Sisak, que es el único productor exportador de tubos sin soldadura croata, representó menos del 1 % del consumo total de la Unión.
3.3.1. Valor normal
(42)
La investigación mostró que, aunque las ventas interiores del producto afectado eran representativas con arreglo a los considerandos 30 y 31, no se realizaron ventas en el curso de operaciones comerciales normales. Por tanto, el valor normal para el productor que cooperó se calculó con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(43)
Por consiguiente, el valor normal se calculó a partir del coste de fabricación, añadiendo un importe razonable para gastos de venta, generales y administrativos y beneficios, basado en los datos disponibles.
3.3.2. Precio de exportación
(44)
El productor que cooperó exportaba el producto afectado directamente o a través de su empresa comercial vinculada suiza a clientes independientes de la Unión. Por tanto, los precios de exportación se determinaron con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, a partir de los precios realmente pagados o pagaderos al primer cliente independiente de la Unión.
3.3.3. Comparación
(45)
El valor normal calculado y el precio de exportación se compararon tomando como base el precio franco fábrica.
(46)
Para garantizar la ecuanimidad de la comparación en la misma fase comercial, se tuvieron debidamente en cuenta las diferencias que afectaban a la comparabilidad de los precios. Por tanto, se hicieron ajustes con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, respecto de los costes de transporte, las rebajas y los descuentos, las comisiones y los costes del crédito.
3.3.4. Margen de dumping
(47)
Con arreglo al artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal calculado con la media ponderada de los precios de exportación a la Unión. Esta comparación puso de manifiesto la existencia de un dumping significativo de más del 60 % durante el PIR.
3.4. Rusia
(48)
Según datos de Eurostat, durante el PIR el volumen de importación total de tubos sin soldadura procedentes de Rusia ascendió a 10 785 toneladas, que representan el 1 % de la cuota de mercado de la Unión.
3.4.1. Valor normal
(49)
Como se ha indicado, dada la falta de cooperación de los productores exportadores rusos, se tuvo que recurrir a los datos disponibles para determinar si se produjo dumping durante el PIR. Con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base y ante la falta de datos del cuestionario, el valor normal se calculó a partir de los datos de la solicitud de reconsideración y de las publicaciones periódicas Metal Expert para la calidad más básica de tubos sin soldadura acabados en caliente.
(50)
En cuanto a los precios del gas en Rusia, cabe observar que fue preciso hacer un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base cuando se impusieron medidas en la última investigación (16). No obstante, en la presente investigación, el valor normal se determinó sin examinar si era necesario ajustar los costes de gas soportados por los productores exportadores rusos con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base. Esto se debe a que, como se indica en el considerando 53, la utilización de un coste de producción sin ajustar ya demuestra claramente que existió dumping durante el PIR. Por tanto, teniendo en cuenta que la finalidad de una reconsideración por expiración es determinar si es probable que el dumping continúe o reaparezca si se derogan las medidas, a fin de determinar si las medidas aplicadas en ese momento deben mantenerse o derogarse, se consideró que, en este caso, no era necesario examinar si estaba justificado aplicar un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base.
3.4.2. Precio de exportación
(51)
El precio medio de exportación se calculó sobre la base del valor cif de Eurostat para los correspondientes tipos de tubos sin soldadura acabados en caliente.
3.4.3. Comparación
(52)
A falta de datos verificados del cuestionario, el valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando los datos que figuraban en la solicitud de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
3.4.4. Margen de dumping
(53)
De acuerdo con el artículo 18, apartado 5, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media calculada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación a la Unión por tipo de producto. Esta comparación puso de manifiesto la existencia de un dumping del 38,4 %, es decir, superior al margen de dumping del 35,8 % constatado en la última investigación.
3.5. Ucrania
(54)
De los tres productores exportadores ucranianos conocidos, solo cooperó con la Comisión en la presente investigación de reconsideración un grupo de productores exportadores: el grupo Interpipe. Este productor exportador representa en torno al 70 % de la producción total de tubos sin soldadura de Ucrania y más del 80 % de las exportaciones totales de ese país a la Unión. Las exportaciones ucranianas a la Unión representaron menos del 2 % del consumo de la Unión durante el PIR.
3.5.1. Valor normal
(55)
La investigación puso de manifiesto que las ventas interiores del producto similar fueron representativas con arreglo a los considerandos 31 a 33. Por tanto, el valor normal se estableció de conformidad con los considerandos 34 a 37.
(56)
En cuanto a los precios de la energía en Ucrania, cabe observar que fue preciso hacer un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base cuando se impusieron medidas en la última investigación (17). No obstante, en la investigación actual, el valor normal se determinó sin examinar si era preciso ajustar los costes energéticos soportados por los productores exportadores ucranianos, con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base. Esto se debe a que, como se indica en el considerando 61, la utilización de un coste de producción sin ajustar ya demuestra claramente que existió dumping durante el PIR. Por tanto, teniendo en cuenta que la finalidad de una reconsideración por expiración es determinar si es probable que continúe o reaparezca el dumping si se derogan las medidas a fin de determinar si las medidas aplicadas en ese momento deben mantenerse o derogarse, se consideró que, en este caso, no era necesario examinar si estaba justificado aplicar un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base.
3.5.2. Precio de exportación
(57)
El grupo Interpipe exportó el producto afectado directamente a través de su empresa comercial vinculada suiza a clientes independientes de la Unión. Por tanto, los precios de exportación se establecieron con arreglo al considerando 38.
3.5.3. Comparación
(58)
El valor normal y el precio de exportación del grupo Interpipe se compararon con arreglo al considerando 39. Sobre esta base, se realizaron ajustes en los costes de transporte, seguros, manipulación, carga y costes accesorios, así como en los costes de créditos y comisiones, siempre que fueran pertinentes y estuvieran justificados.
3.5.4. Margen de dumping
(59)
El margen de dumping se calculó de conformidad con el considerando 40.
(60)
Tal como se hizo en la última investigación y en consonancia con la práctica habitual de las instituciones, se calculó un único margen de dumping para todo el grupo. En el método utilizado para ello, se calculó el importe del dumping para cada productor exportador por separado antes de determinar un tipo medio ponderado de dumping para el conjunto del grupo. Cabe señalar que esta metodología es distinta de la aplicada en la última investigación, en la que el dumping se calculó agregando todos los datos de producción, rentabilidad y ventas en la Unión de las entidades productoras. El cambio de circunstancias que justifica este cambio de metodología se debe a un cambio en la estructura corporativa del grupo que permite identificar al productor en el seno del grupo en lo que respecta a las ventas y la producción.
(61)
La comparación mostró un dumping de más del 10 % en lo relativo al grupo de productores exportadores que cooperó y que exportó a la Unión durante el PIR.
4. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN DEL DUMPING
4.1. Observaciones preliminares
(62)
De las consideraciones expuestas se desprende que siguió habiendo dumping durante el PIR. Por tanto, a continuación se analiza si es probable que continúe el dumping en caso de que las medidas dejen de tener efecto.
4.1.1. Croacia
(63)
Como se indica en el considerando 46, se constató la existencia de un margen de dumping significativo durante el PIR. Sin embargo, el propietario del productor exportador decidió posteriormente vender la empresa y, como resultado, el productor exportador dejó de aceptar nuevos pedidos en otoño de 2011 y dejó de fabricar tubos sin soldadura a finales de 2011. Por consiguiente, desde 2012 no se producen tubos sin soldadura en Croacia y después del PIR se han exportado cantidades muy reducidas.
(64)
La investigación mostró que la empresa que fabrica bajo pedido no tiene unas existencias significativas. Dado que la variedad de tuberías es amplia y los costes son elevados, no es posible obtener beneficios económicos si se tienen muchas existencias.
(65)
Habida cuenta de lo anterior y teniendo en cuenta que aún está en marcha el proceso de venta de la empresa, es muy poco probable que el dumping de tubos sin soldadura originarios de Croacia continúe en el corto y medio plazo.
4.1.2. Rusia
4.1.2.1. Observaciones preliminares
(66)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR, se examinó también la probabilidad de continuación del dumping.
(67)
A este respecto, se analizaron los siguientes elementos: el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Rusia, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria rusa, y el atractivo del mercado de la Unión y otros terceros mercados.
4.1.2.2. Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Rusia
(68)
Tras la imposición de medidas definitivas en junio de 2006, y su revisión en agosto de 2008 en virtud del Reglamento (CE) no 812/2008 del Consejo (18), las importaciones declaradas como procedentes de Rusia disminuyeron de forma constante y se mantuvieron a un nivel reducido hasta el final del PIR.
(69)
En el mismo período, los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Rusia siguieron siendo relativamente bajos.
4.1.2.3. Capacidad de producción y capacidad excedentaria de Rusia
(70)
En cuanto a la capacidad de producción total rusa de tubos sin soldadura, a falta de datos verificados, distintas fuentes de información públicamente disponibles apuntan a que la capacidad de producción supera en mucho a la demanda del mercado interior.
(71)
Aunque la cuota de mercado de Rusia en la Unión no es significativamente superior al 1 %, la capacidad instalada rusa es de aproximadamente 4 millones de toneladas anuales. Se calcula que la industria rusa solo utiliza en torno al 70 % de su capacidad de producción. Deduciendo el consumo interno conocido y los volúmenes de exportación a otros mercados, según las estadísticas de exportación rusas, la capacidad excedentaria es superior a un millón de toneladas anuales, lo que supone casi el 65 % del consumo de la Unión. Pese a este exceso de capacidad actual y a partir de la información facilitada por el demandante, que no ha sido desmentida por las partes interesadas, parece que la capacidad rusa puede aumentar en los próximos años. Un productor exportador ruso alegó que producía a índice de utilización de la capacidad superior y no tenía intención de ampliar su capacidad de producción en un futuro próximo. Este productor exportador también alegó que, según una prestigiosa publicación del sector, los índices de utilización de la capacidad de la industria rusa de tubos sin soldadura fueron «elevados» y la cantidad de producción del producto afectado en Rusia estaba en consonancia con el consumo interno. Sin embargo, estos datos facilitados por la empresa no estaban disponibles en el expediente, ya que la empresa decidió no cooperar, ni pudieron verificarse. Además, dicha publicación no cuantificaba el término «elevado», por lo que no pudo extraerse ninguna conclusión al respecto. Por tanto, las observaciones sobre los niveles de consumo y de producción del producto afectado en Rusia no desmintieron la existencia de una capacidad significativa de producción excedentaria en Rusia. Cabe señalar que la estimación de la capacidad instalada de cerca de 4 millones de toneladas anuales no ha sido desmentida tras la comunicación de las conclusiones de la investigación a todas las partes interesadas.
4.1.2.4. Atractivo del mercado de la Unión y de los mercados de otros terceros países
(72)
Como ya se ha indicado, en el mercado interior ruso existe un exceso de capacidad de producción significativo, lo que sugiere que existe una fuerte necesidad natural de encontrar mercados alternativos para absorber dicho exceso de capacidad.
(73)
El mercado de la Unión es uno de los mayores del mundo y sigue creciendo. Sobre la base de la información recogida durante la investigación, no cabe duda de que las empresas rusas han mostrado gran interés en aumentar su presencia en uno de los mayores mercados del mundo y en mantener una cuota de mercado significativa en el mercado de la Unión. Un productor exportador ruso alegó que las conclusiones relativas a la existencia de dumping y a la probabilidad de reaparición del dumping y el perjuicio debían basarse en la información presentada solicitada en el anuncio de inicio y no en los mejores datos disponibles. Sin embargo, cuando este productor exportador ruso decidió no seguir cooperando, señaló que, debido a procesos de reestructuración interna, la cumplimentación del cuestionario, que debía incluir la información presentada después del inicio, no podía utilizarse en este caso para determinar si existía una probabilidad de continuación o reaparición del dumping o si las circunstancias habían cambiado hasta el punto de justificar la reconsideración del nivel de las medidas. Por tanto, se consideró que no podía utilizarse esta información.
4.1.2.5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(74)
En vista de las conclusiones expuestas, puede afirmarse que las importaciones rusas siguen siendo objeto de dumping y que es muy probable la continuación del dumping. Dada la actual y potencial capacidad excedentaria rusa y el hecho de que el mercado de la Unión es uno de los mayores del mundo y tiene precios atractivos, cabe concluir que, si se levantaran las medidas antidumping, los exportadores rusos probablemente seguirían aumentando sus exportaciones a la Unión a precios de dumping.
4.1.3. Ucrania
4.1.3.1. Observaciones preliminares
(75)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR (considerandos 54 a 61), se examinó también la probabilidad de continuación del dumping.
(76)
A este respecto, se analizaron los siguientes elementos: el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Ucrania, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria ucraniana, y el atractivo del mercado de la Unión y otros terceros mercados.
4.1.3.2. Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Ucrania
(77)
Tras la imposición de medidas definitivas en junio de 2006, las importaciones procedentes de Ucrania disminuyeron considerablemente y han permanecido a un nivel bastante reducido, con una cuota del mercado de la Unión inferior al 2 %. En el mismo período, los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Ucrania siguieron siendo relativamente bajos. Además, se constató que el nivel de los precios medios de las ventas a otros mercados de exportación distintos de la Unión en los que no se aplican derechos antidumping eran similares o incluso inferiores a los precios de venta a la Unión.
4.1.3.3. Capacidad de producción y capacidad excedentaria de Ucrania
(78)
Sobre la base de la información públicamente disponible, existen tres principales productores ucranianos de tubos sin soldadura, y su capacidad de producción estimada total está en torno a 1,5 millones de toneladas anuales, es decir, casi la misma cifra que el consumo total de la Unión.
(79)
Aunque la cuota de mercado de Ucrania en la Unión se sitúa justo por debajo del 2 %, se calcula que la capacidad excedentaria ucraniana es del 50 %, es decir, de 750 000 toneladas anuales, lo que supone casi la mitad del consumo de la Unión.
4.1.3.4. Atractivo del mercado de la Unión y otros terceros mercados
(80)
La investigación confirmó que los tres principales productores ucranianos de tubos sin soldadura exportan el producto afectado a la Unión. La investigación determinó, además, que la parte que cooperó exporta a la Unión a precios objeto de dumping. Asimismo, la información públicamente disponible indica que los demás principales productores ucranianos exportan tubos sin soldadura a la Unión a precios inferiores a los aplicados por la empresa que cooperó.
4.1.3.5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(81)
Dado que las importaciones procedentes de Ucrania siguen siendo objeto de dumping y que las ventas de exportación a mercados de exportación distintos de la Unión Europea se realizaron a precios similares o incluso inferiores a los precios de la Unión, y teniendo en cuenta la gran capacidad disponible en Ucrania y que el mercado de la Unión es uno de los mayores del mundo, cabe concluir que los exportadores ucranianos probablemente aumentarían sus exportaciones a la Unión a precios objeto de dumping si dejaran de aplicarse medidas antidumping.
4.2. Conclusión
(82)
Habida cuenta de las consideraciones expuestas, se concluye que existe un riesgo significativo y real de continuación del dumping respecto de los tubos sin soldadura originarios de Ucrania y Rusia si las actuales medidas dejaran de tener efecto. En cambio, las circunstancias particulares constatadas con respecto a Croacia permiten concluir que no existe riesgo de continuación del dumping si expiraran las medidas antidumping vigentes respecto de las importaciones de determinados tubos sin soldadura originarios de Croacia.
5. PRODUCCIÓN DE LA UNIÓN E INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(83)
En la Unión existen unos 19 productores o grupos de productores que fabrican tubos sin soldadura y que constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, y el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(84)
Como se indica en el considerando 14, se seleccionó una muestra compuesta por cuatro productores o grupos de productores de entre los diecinueve productores de la Unión que presentaron la información solicitada:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, República Checa,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Rumanía,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Alemania,
-
Huta Batory, Polonia,
-
Ovako Steel AB, Suecia,
-
Productos Tubulares SA, España,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Alemania,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polonia,
-
Silcotub, Rumanía,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, España,
-
TMK Artrom, Rumanía,
-
Valcovny Trub Chomutov, República Checa,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francia,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, República Checa,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Alemania,
-
V & M, Francia,
-
Voest Alpine Tubulars, Austria,
-
Zeleziarne Podbrezova, Eslovaquia.
(85)
Cabe señalar que los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra representaban el 30 % de la producción total de la Unión durante el PIR y el 35 % de las ventas totales en el mercado de la Unión, y que estos 19 productores de la Unión representaban el 100 % de la producción total de la Unión durante el PIR, lo que se considera representativo de toda la producción de la Unión.
6. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
6.1. Consumo en el mercado de la Unión
(86)
El consumo de la Unión se determinó a partir de los datos sobre el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más los datos de Eurostat sobre el conjunto de importaciones de la UE.
(87)
Sobre la base de estos datos, se constató que el consumo de la Unión disminuyó un 34 %, de 2 597 110 toneladas a 1 724 743 toneladas, entre 2008 y el PIR. En 2008 el consumo fue muy elevado, lo que puede explicarse porque los elevados precios del petróleo y del gas en 2008 fomentaron las inversiones en estos sectores y, por tanto, aumentó la demanda. Toda la disminución se produjo en el año 2009, en que el consumo se redujo casi un 50 %. Después de 2009, el consumo comenzó a crecer de nuevo, y esa tendencia continuó hasta el PIR.
2008
2009
2010
PIR
Consumo de la Unión (en toneladas)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Índice
100
52
62
66
6.2. Importaciones procedentes de los países afectados
6.2.1. Acumulación
(88)
En las investigaciones anteriores, las importaciones de tubos sin soldadura originarios de Croacia, Rusia y Ucrania se evaluaron acumulativamente con arreglo al artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. Se examinó si la evaluación acumulativa resultaba también adecuada en la presente investigación.
(89)
A este respecto, se concluyó que el margen de dumping establecido en relación con las importaciones de cada país era superior al mínimo. En cuanto a las cantidades, se realizó un análisis prospectivo de los volúmenes de exportación probables de cada país en caso de que se derogaran las medidas. Dicho análisis puso de manifiesto que, si se derogaran las medidas, las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania, a diferencia de las de Croacia, probablemente aumentarían a niveles considerablemente superiores a los alcanzados durante el PIR y, con seguridad, dejarían de ser insignificantes. En cuanto a Croacia, se constató que las importaciones en la Unión habían sido insignificantes en el período considerado y que incluso la producción había cesado fabricar después del PIR. Así pues, no es muy probable que a corto plazo esta situación cambie.
(90)
Dado que el volumen de importaciones objeto de dumping procedentes de Croacia fue insignificante durante el PIR y que no es probable que aumente por las razones explicadas en el considerando 88, se consideró que, en relación con las importaciones procedentes de Croacia, no se cumplían los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base.
(91)
Respecto a las importaciones procedentes de los tres países afectados, la investigación concluyó que los tubos sin soldadura importados de dichos países eran similares en sus características físicas y técnicas básicas. Además, los diversos tipos de tubos sin soldadura importados eran intercambiables con los tipos producidos en la Unión y se comercializaron en la Unión durante el mismo período. Habida cuenta de anterior, se consideró que los tubos sin soldadura importados originarios de los países afectados competían con los producidos en la Unión.
(92)
Por tanto, basándose en cuanto antecede, se consideró que los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base se cumplían con respecto a Rusia y Ucrania. Por tanto, las importaciones procedentes de estos dos países se examinaron acumulativamente. Dado que los criterios fijados en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base y, en particular, las condiciones de competencia entre los productos importados, no se cumplían con respecto a Croacia, las importaciones procedentes de dicho país se analizaron individualmente.
6.3. Importaciones procedentes de Rusia y Ucrania
6.3.1. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones
(93)
Según datos de Eurostat, el volumen de las importaciones del producto afectado originario de Rusia y Ucrania disminuyó un 47 % durante el período considerado. Más exactamente, en 2009 se produjo una importante caída del 44 % y desde entonces las importaciones han disminuido ligeramente de 40 611 a 38 108 toneladas, lo cual debe considerarse en el contexto de un consumo decreciente.
(94)
La cuota de mercado de las importaciones rusas y ucranianas se redujo del 2,7 % al 2,2 % durante el período considerado.
(95)
Los precios medios ponderados de las importaciones de tubos sin soldadura disminuyeron un 15 % en 2009 y posteriormente volvieron a aumentar hasta alcanzar en el PIR el mismo nivel que en 2008. Esta disminución y el posterior aumento corresponden aproximadamente a la evolución del coste de las materias primas.
2008
2009
2010
PIR
Importaciones (toneladas)
72 328
40 611
39 505
38 108
Índice
100
56
55
53
Cuota de mercado %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Índice
100
111
93
88
Precio de importación
741,03
627,66
649,96
734,22
Índice
100
85
88
99
6.3.2. Subcotización de los precios
(96)
Dada la falta de cooperación de los productores exportadores rusos, la subcotización de los precios respecto a las importaciones procedentes de Rusia tuvo que determinarse en función de las estadísticas de importación por código NC, utilizando información recogida con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base. La subcotización de los precios de las importaciones procedentes de Ucrania se determinó utilizando los precios de exportación del productor exportador ucraniano que cooperó, sin derechos antidumping. Los precios de venta de la industria de la Unión considerados fueron los cobrados a clientes independientes, ajustados en caso necesario a precio de fábrica. Durante el PIR, el margen de subcotización de las importaciones de tubos sin soldadura originarios de Rusia y Ucrania, sin incluir el derecho antidumping, osciló entre el 20,4 % y el 55,4 %.
6.4. Importaciones procedentes de Croacia
6.4.1. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones procedentes de Croacia
(97)
Según datos de Eurostat, el volumen de las importaciones del producto afectado originario de Croacia aumentó un 133 % durante el período considerado. Las importaciones fueron muy reducidas en 2008 y, a continuación, aumentaron hasta 2010 y volvieron a disminuir ligeramente en el PIR. En general, el nivel de las importaciones procedentes de Croacia ha seguido siendo muy reducido durante todo el período considerado.
(98)
La cuota de mercado de las importaciones croatas aumentó de 0,1 % al 0,3 % durante el período considerado.
(99)
Los precios de importación disminuyeron constantemente en un 23 % durante el período considerado.
2008
2009
2010
PIR
Importaciones
Índice
100
153
251
233
Cuota de mercado %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Precio de importación
Índice
100
89
74
77
6.4.2. Subcotización de los precios
(100)
Se determinó la subcotización de los precios utilizando los precios de exportación del productor croata que cooperó, sin incluir el derecho antidumping, y se constató que era del 29,3 %. Dado que no hay ningún otro productor exportador croata, esta conclusión también es válida para el país en su conjunto.
6.5. Otros países afectados por medidas antidumping
(101)
Según datos de Eurostat, el volumen de las importaciones de tubos sin soldadura originarios de la República Popular de China, tal como se definen en el artículo 1, apartado 1, del Reglamento (CE) no 926/2009 del Consejo (19), disminuyó un 80 % durante el período considerado.
(102)
La cuota de mercado de las importaciones chinas disminuyó de un 20,5 % en 2008 a un 3,1 % durante el PIR.
7. SITUACIÓN ECONÓMICA DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(103)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
7.1. Observaciones preliminares
(104)
Dado que se recurrió a un muestreo con respecto a la industria de la Unión, el perjuicio se evaluó a partir de la información recabada en el conjunto de la industria de la Unión, tal como se define en el considerando 57, y de la información recogida entre los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(105)
Según la práctica establecida, cuando se efectúa un muestreo, algunos indicadores del perjuicio (producción, capacidad, productividad, ventas, cuota de mercado, crecimiento y empleo) se analizan respecto a la industria de la Unión en su conjunto, pero los indicadores relacionados con el funcionamiento de cada empresa, como los precios, los costes de producción, la rentabilidad, los salarios, las inversiones, el rendimiento del capital invertido, el flujo de caja y la capacidad de financiación, se examinan a partir de la información facilitada por los productores de la Unión incluidos en la muestra.
7.2. Datos relativos a la industria de la Unión
a) Producción
(106)
La producción de la industria de la Unión disminuyó un 16 % entre 2008 y el PIR, es decir, de 3 479 266 toneladas a 2 917 325 toneladas. En 2009 el volumen de producción disminuyó notablemente, un 43 %, debido a la ralentización económica mundial. En consonancia con la mejora de la demanda, se recuperó en 2010 y en el PIR y aumentó un 27 % entre 2009 y el PIR, pero ya no alcanzó el nivel de 2008. El volumen de producción mostró una evolución similar a la del consumo, pero disminuyó menos que el consumo del mercado de la Unión a consecuencia de la demanda de mercados no pertenecientes a la UE.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Volumen de producción (toneladas)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Índice
100
57
77
84
b) Capacidad e índices de utilización de la capacidad
(107)
La capacidad de producción se mantuvo estable durante el período considerado. Como la producción se redujo un 16 %, la utilización de la capacidad resultante disminuyó, pasando del 80 % en 2008 al 67 % en el PIR. Sin embargo, la mayor reducción, del 80 % al 45 %, se produjo en 2009 debido al descenso del volumen de producción. La utilización de la capacidad aumentó de forma constante en 2010 y en el PIR.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Capacidad
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Índice
100
101
100
101
Utilización de la capacidad
80 %
45 %
62 %
67 %
Índice
100
56
77
83
c) Existencias
(108)
En cuanto a las existencias, la mayoría de la producción se realiza por encargo. Por tanto, dado que el nivel de existencias de los productores incluidos en la muestra disminuyó significativamente en 2009 pero aumentó con ligeras fluctuaciones en 2010 hasta el PIR, casi al nivel de 2008, se considera que, en este caso, las existencias no son un indicador pertinente del perjuicio.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Existencias de cierre (toneladas)
106 078
82 788
107 490
104 184
Índice
100
78
101
98
d) Volumen de ventas
(109)
Las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión se redujeron un 21 % entre 2008 y el PIR. Tras disminuir el 42 % en 2009, el volumen de ventas aumentó de nuevo un 21 % hasta el PIR. Esta evolución está en consonancia con la evolución del consumo del mercado de la Unión, que se redujo un 48 % en 2009 debido al deterioro económico y ha empezado a recuperarse posteriormente.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Ventas de la Unión a partes no vinculadas (toneladas)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Índice
100
58
73
79
e) Cuota de mercado
(110)
La industria de la Unión consiguió incrementar su cuota de mercado de forma gradual entre 2008 y el PIR. Este aumento se debe principalmente a las medidas antidumping en vigor aplicadas desde 2009 a las importaciones procedentes de la República Popular China. La cuota de mercado que figura a continuación es la cuota de ventas total de la industria de la Unión, tanto a clientes vinculados como no vinculados, en la Unión, como porcentaje del consumo de la Unión.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Cuota de mercado
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Índice
100
112
120
121
f) Crecimiento
(111)
Entre 2008 y el PIR, cuando el consumo de la Unión se redujo un 34 %, el volumen de ventas de la industria de la Unión se redujo solo un 21 %. Por tanto, la industria de la Unión aumentó su cuota de mercado, mientras que las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania perdieron un 0,6 % durante el mismo período.
g) Empleo
(112)
El nivel de empleo en la industria de la Unión disminuyó un 8 % entre 2008 y el PIR. La disminución se inició en 2009 y continuó en 2010, pero en el PIR volvió a aumentar un 11 % respecto a 2010. Esto demuestra que la industria de la Unión se adaptó a la nueva situación del mercado.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Empleo
14 456
13 131
12 073
13 368
Índice
100
91
84
92
h) Productividad
(113)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en producción por trabajador equivalente a tiempo completo (ETC) anual, experimentó variaciones durante el período considerado.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Productividad (toneladas por empleado)
240,7
150,8
221,6
218,2
Índice
100
63
92
91
i) Magnitud del margen de dumping
(114)
El impacto en la industria de la Unión de la magnitud de los márgenes reales de dumping no puede considerarse insignificante, dado el volumen total de las importaciones procedentes de los países afectados.
7.3. Datos relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra
a) Precios de venta y factores que influyen en los precios del mercado interior
(115)
Los precios de venta unitarios de la industria de la Unión disminuyeron un 13 % entre 2008 y el PIR. Los precios aumentaron ligeramente en 2009, antes de disminuir un 17 % en 2010. Durante el PIR los precios aumentaron ligeramente respecto a 2010. Esta evolución de los precios se debe a que 2008 fue un año de gran demanda y elevados precios de las materias primas, que provocaron unos precios de venta superiores. Los efectos aún se notaron a principios de 2009. A partir del segundo semestre de 2009, la demanda disminuyó notablemente y los precios disminuyeron siguiendo la tendencia a la baja de los precios de las materias primas. En el PIR pareció detenerse el descenso de precios.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Precio medio unitario de venta en la UE (EUR/tonelada)
1 286
1 300
1 086
1 115
Índice
100
101
84
87
b) Salarios
(116)
Entre 2008 y el PIR, el salario medio por ETC disminuyó un 12 % durante el período considerado. No obstante, no debe extraerse ninguna conclusión significativa.
c) Inversiones y capacidad de reunir capital
(117)
Las inversiones en tubos sin soldadura aumentaron un 24 % durante el período considerado. Las inversiones fueron significativas y ascendieron a más de 100 millones EUR en el PIR. Para seguir siendo competitivo, el sector de tubos sin soldadura exige grandes inversiones de capital en las líneas de producción. La investigación mostró que las inversiones se efectuaron para mantener la capacidad de producción en su nivel actual, y no para aumentar el volumen de producción. También se constató que los productores incluidos en la muestra no tuvieron problemas para obtener financiación durante el período considerado.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Inversiones (miles EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Índice
100
110
122
124
d) Rentabilidad en el mercado de la Unión
(118)
Aunque la rentabilidad disminuyó un 66 % durante el período considerado, los productores incluidos en la muestra obtuvieron beneficios durante ese período. Los beneficios obtenidos entre 2008 y el PIR superaron el objetivo de beneficio del 3 % establecido en la última investigación. 2008 fue un año muy bueno, de grandes beneficios. En 2009 y también en 2010, la rentabilidad se redujo un 50 % respecto al año anterior, pero en el PIR volvió a aumentar un 35 % respecto a 2010 y fue del 6,6 %. La industria de la Unión consiguió adaptarse a la disminución de la demanda de la UE con ayuda del ritmo sostenido de la demanda mundial de los productores incluidos en la muestra, que les permitió diluir los costes fijos. La disminución de la rentabilidad después de 2008 se explica por la recesión económica, que redujo significativamente la demanda, los precios y el volumen de producción, con el consiguiente impacto negativo sobre el coste de producción.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Rentabilidad en el mercado de la Unión (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Índice
100
49
25
34
e) Rendimiento de las inversiones
(119)
El rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio total generado por la actividad de los tubos sin soldadura en porcentaje del valor contable neto de los activos directa o indirectamente relacionados con la producción de tubos sin soldadura, siguió, en líneas generales, la citada tendencia de la rentabilidad durante todo el período considerado y siguió siendo positiva durante dicho período. El rendimiento de las inversiones se redujo un 80 % durante el período considerado, pero en el PIR volvió a aumentar un 50 % respecto a 2010.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Rendimiento de las inversiones (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Índice
100
23
13
20
f) Flujo de caja
(120)
La situación del flujo de caja se deterioró notablemente entre 2008 y el PIR, ya que disminuyó un 93 %. La tendencia del flujo de caja no evolucionó paralelamente a la de la rentabilidad, lo que puede explicarse por los costes de amortización, que suelen ser elevados en este sector, ya que exige grandes inversiones de capital.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Flujo de caja (miles EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Índice
100
74
10
7
g) Recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores
(121)
Aunque los indicadores antes examinados muestran que la industria de la Unión se vio afectada por la recesión económica, ya que descendieron el volumen de ventas, el volumen de producción, el rendimiento de las inversiones y el flujo de caja, también indican que la industria de la Unión adaptó su equipo de producción para competir mejor en el nuevo entorno económico y aprovechar oportunidades en el mercado de la UE y en los mercados exteriores, especialmente en segmentos en los que pueden obtenerse márgenes elevados. La mejora de la situación económica y financiera de la industria de la Unión, tras la imposición de medidas antidumping en 2006 contra las importaciones procedentes de los países afectados y en 2009 contra las importaciones procedentes de la República Popular China, muestra que las medidas son efectivas y que la industria de la Unión ya se ha recuperado de los efectos de anteriores prácticas de dumping, aunque no haya vuelto a conseguir el nivel de rentabilidad de 2008.
7.4. Conclusión
(122)
Aunque el consumo disminuyó un 34 %, la industria de la Unión consiguió aumentar su cuota de mercado, y el volumen de producción y de ventas disminuyeron menos que el consumo. En cuanto a la rentabilidad, la industria de la Unión fue rentable durante el período considerado. Habida cuenta de lo anterior, cabe concluir que la industria de la Unión no sufrió un perjuicio importante durante el período considerado.
8. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
(123)
Como se ha explicado en los considerandos 69, 70, 77 y 78, los productores exportadores de Rusia y Ucrania tienen potencial para aumentar sustancialmente su volumen de exportación a la Unión recurriendo a la capacidad excedentaria disponible de aproximadamente 1 750 000 toneladas, que equivalen a todo el consumo de la Unión. La capacidad total de los productores exportadores de Rusia y Ucrania asciende a 5 500 000 toneladas. Por tanto, si se derogaran las medidas, probablemente se introducirían en el mercado de la Unión grandes cantidades de tubos sin soldadura rusos y ucranianos a fin de recuperar, e incluso aumentar, la cuota de mercado que han perdido debido a las medidas antidumping vigentes.
(124)
Como se ha señalado en el considerando 95, se concluyó que los precios de las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania eran bajos y subcotizaban los precios de la UE. Es muy probable que se mantengan estos precios tan bajos. De hecho, en el caso de Ucrania, como se indica en el considerando 80, los precios incluso podrían bajar aún más. Esta política de precios, unida a la capacidad de los exportadores de dichos países para suministrar cantidades significativas del producto afectado al mercado de la Unión, haría bajar con toda probabilidad los precios en el mercado de la Unión, con el previsible impacto negativo sobre la situación económica de la industria de la Unión. Como se ha mostrado anteriormente, el rendimiento financiero de la industria de la Unión está estrechamente relacionado con el nivel de precios del mercado de la Unión. Por tanto, si la industria de la Unión tuviera que hacer frente a mayores volúmenes de importaciones procedentes de Rusia y Ucrania a precios objeto de dumping, su situación financiera probablemente se deterioraría, como reveló la última investigación. Sobre esta base, se concluye que una derogación de las medidas impuestas a las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania muy probablemente haría reaparecer el perjuicio para la industria de la Unión.
(125)
Es importante recordar que las medidas antidumping se impusieron en 2006 para contrarrestar el dumping perjudicial provocado por las importaciones procedentes, entre otros países, de Croacia, Rusia y Ucrania. Sin embargo, la industria de la Unión no se benefició plenamente de esas medidas, ya que la cuota de mercado de dichos países fue sustituida por importaciones chinas a bajo precio. Esto contribuyó a limitar la recuperación de la industria de la Unión hasta que se impusieron medidas contra China en 2009. Por tanto, cabe concluir que no puede considerarse que la industria de la Unión se ha recuperado totalmente del dumping anterior y que sigue siendo vulnerable al efecto perjudicial causado posiblemente por la presencia de cantidades sustanciales de importaciones objeto de dumping en el mercado de la Unión.
(126)
En cuanto a Croacia, como se indica en el considerando 60, su única fábrica está en venta, y la producción se ha detenido completamente y no es probable que se reanude en breve. Además, dado que los volúmenes exportados a la Unión son reducidos, aunque la producción se reanudase en breve, sería muy poco probable que el volumen exportado a la Unión pudiera alcanzar los volúmenes exportados en el pasado.
(127)
Por tanto, dado que las exportaciones fueron insignificantes en el período considerado y la producción se ha detenido totalmente después del PIR, se concluye que con toda probabilidad la derogación de las medidas impuestas a las importaciones procedentes de Croacia no redundaría en una reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
9. INTERÉS DE LA UNIÓN
9.1. Introducción
(128)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor contra Rusia y Ucrania sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una apreciación de los diferentes intereses en juego. Debe recordarse que, en las investigaciones anteriores, se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de las actuales medidas antidumping para las partes afectadas.
(129)
Sobre esta base se examinó si, a pesar de las conclusiones acerca de la probabilidad de reaparición del dumping, existían razones de peso para pensar que, en este caso particular, el mantenimiento de las medidas contra las importaciones originarias de Rusia y Ucrania podía afectar negativamente a los intereses de la Unión.
9.2. Interés de la industria de la Unión
(130)
La industria de la Unión ha demostrado ser estructuralmente viable. Esto se vio confirmado por la evolución positiva de su situación económica observada durante el período considerado. En especial, el hecho de que la industria de la Unión aumentó su cuota de mercado durante el período considerado es un importante indicador de que la industria de la Unión se ha adaptado a la evolución de las condiciones del mercado. Además, la industria de la Unión siguió siendo rentable en el período considerado.
(131)
Cabe razonablemente esperar que la industria de la Unión seguirá beneficiándose del mantenimiento de las medidas. La imposición de medidas permitirá que la industria de la Unión aumente su volumen de ventas y nivel de beneficios para seguir invirtiendo en instalaciones de producción. Si no se mantuvieran las medidas impuestas a las importaciones originarias de Rusia y Ucrania, probablemente la industria de la Unión volvería a verse perjudicada por un aumento de las importaciones a precios objeto de dumping procedentes de dichos países y su situación financiera se deterioraría.
9.3. Interés de los importadores
(132)
Cabe recordar que en la investigación anterior se comprobó que la imposición de medidas no tendría un impacto significativo sobre los importadores. Como se ha señalado en el considerando 18, tres importadores respondieron al cuestionario y cooperaron plenamente en la presente investigación. Señalaron que las medidas hacían aumentar los precios. Sin embargo, dado que la investigación ha demostrado que los importadores que cooperaron adquieren tubos sin soldadura a proveedores de numerosos países distintos y que los precios se situaban en niveles competitivos, el posible impacto de una continuación de las medidas sobre las importaciones procedentes de Rusia y en Ucrania será limitado.
(133)
De lo anterior se concluye que las actuales medidas en vigor no han tenido efectos negativos importantes sobre la situación financiera de los importadores y que la continuación de las medidas no les afectaría indebidamente.
9.4. Interés de los usuarios
(134)
La información disponible sugiere que el porcentaje que representan los tubos sin soldadura en los costes de producción de los usuarios es relativamente bajo. Los tubos sin soldadura forman generalmente parte de proyectos mayores (calderas, oleoductos y gasoductos, construcción, etc.), de los que constituyen solo una pequeña parte. Por tanto, el posible impacto de una continuación de las medidas puede ser poco significativo.
(135)
La Comisión envió cuestionarios a todos los usuarios conocidos. Como se indica en el considerando 18, solo un usuario cooperó en la presente investigación. Señaló que no le perjudicaban las medidas, ya que disponía de otras fuentes de suministro y los tubos sin soldadura no representaban un porcentaje importante de su coste de producción. En este contexto, se concluyó que, dado que el coste de los tubos sin soldadura afecta poco a las industrias usuarias y que existen fuentes de suministro alternativas, las medidas vigentes no tienen un efecto significativo sobre la industria usuaria.
9.5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(136)
Por todo lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
10. MEDIDAS ANTIDUMPING
(137)
Se informó a todas las partes de los hechos y las consideraciones esenciales en función de los cuales se pretende recomendar que se mantengan las medidas vigentes sobre las importaciones del producto afectado originario de Rusia y Ucrania y se den por concluidas respecto a las importaciones originarias de Croacia. También se les concedió un plazo para presentar observaciones tras dicha comunicación.
(138)
Un exportador ruso solicitó y obtuvo una audiencia con el Consejero Auditor. Dicho exportador ruso sostuvo que la Comisión había concluido incorrectamente que no había cooperado en la investigación. Ese exportador se había dado a conocer como parte interesada y había enviado a la Comisión dos observaciones, principalmente relacionadas con el perjuicio, que fueron tenidas debidamente en cuenta por la Comisión. Sin embargo, dicho exportador no respondió al cuestionario antidumping ni facilitó información sobre su precio de exportación. Por tanto, en lo que respecta a Rusia, la Comisión no tuvo más opción que calcular el valor normal a partir de los mejores datos disponibles. El uso de esta metodología no fue cuestionado por dicho exportador. En estas circunstancias, no puede considerarse que el exportador haya cooperado plenamente en la investigación.
(139)
Dicho exportador también alegó que la comunicación era vaga y contradictoria, y no estaba suficientemente motivada. Sin embargo, no justificó dicho argumento.
(140)
Otro exportador ruso alegó que las importaciones procedentes de Rusia no debían acumularse a las de Ucrania. Sin embargo, en la última investigación se evaluaron de forma acumulativa las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania (junto a las procedentes de Croacia). Dado que aún se cumplen las condiciones del artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base respecto a las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania, los efectos de dichas importaciones se evaluaron de forma acumulativa, como se expone en los considerandos 88 a 92. No se presentaron argumentos que justifiquen un cambio de metodología a este respecto.
(141)
Diversas partes interesadas alegaron que la situación de la industria de la Unión no justifica el mantenimiento de las medidas, ya que es poco probable que reaparezca el perjuicio. Sin embargo, no se han expuesto nuevos argumentos que conduzcan a una conclusión respecto a la reaparición del perjuicio distinta de la establecida en los considerandos 123 a 127.
(142)
Diversas partes interesadas también alegaron que la prolongada duración de las medidas no está justificada, y pidieron su expiración. Cabe recordar al respecto que la presente reconsideración por expiración es la primera en relación con la actual definición del producto. Las medidas relativas a esta definición de producto solo están en vigor desde 2006, lo que no puede considerarse una duración injustificablemente prolongada. Entre 1997 y 2004 se aplicaron medidas respecto a las importaciones procedentes de Rusia, y entre 2000 y 2004 respecto a las procedentes de Croacia y Ucrania, pero con un alcance mucho más reducido. En todo caso, dado que la presente investigación ha demostrado que se cumplen las condiciones fijadas en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base para que continúen las medidas, es irrelevante que las medidas hayan estado en vigor varios años.
(143)
Por último, se alegó que las importaciones procedentes de Rusia se tratan de forma diferente a las procedentes de Belarús y Croacia, lo que podría considerarse discriminatorio. Esta alegación no refleja la realidad, ya que la situación de dichos países es totalmente diferente. La denuncia relativa a las importaciones procedentes de Belarús fue retirada, por lo que se dio por concluido el procedimiento con arreglo al artículo 9, apartado 1, del Reglamento de base (20). Tras la comunicación de la información, nada indica que dicha conclusión no conviene a los intereses de la Unión. Como se indica en los considerandos 63 a 65, en Croacia ha cesado la producción.
(144)
Por lo tanto, puede concluirse que las observaciones recibidas no son de tal naturaleza como para modificar las conclusiones anteriores.
(145)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de tubos sin soldadura originarios de Rusia y Ucrania. Por el contrario, debe permitirse que las medidas aplicables a las importaciones procedentes de Croacia dejen de tener efecto.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tubos sin soldadura, de hierro o acero, de sección circular, de un diámetro exterior que no sea superior a 406,4 mm, con un valor de carbono equivalente (CEV) igual o inferior a 0,86 según la fórmula y el análisis químico del International Institute of Welding (IIW) (21), clasificados actualmente en los códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 y ex 7304 59 93 (22) (códigos TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 y 7304599320) y originarios de Rusia y Ucrania.
2. El tipo de derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y producido por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Derecho antidumping
%
Código TARIC adicional
Rusia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant y Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant y OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Todas las demás empresas
35,8
A999
Ucrania
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube y OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Todas las demás empresas
25,7
A999
3. Salvo especificación en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
4. Se da por concluido el procedimiento de reconsideración relativo a las importaciones de tubos sin soldadura, de hierro o acero, de sección circular, de un diámetro exterior no superior a 406,4 mm y con un valor de carbono equivalente (CEV) no superior a 0,86, de acuerdo con la fórmula y los análisis químicos del International Institute of Welding (IIW), originarios de Croacia y clasificados en la actualidad en los códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 y ex 7304 59 93.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 26 de junio de 2012.