NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2011
ze dne 10. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. května 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (dále jen „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce v Thajsku, zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to žadateli, ostatním známým výrobcům v Unii, známému vyvážejícímu výrobci v Thajsku, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Odpovědi na dotazníky a jiná podání byla obdržena od jednoho vyvážejícího výrobce v Thajsku, žádajícího výrobce v Unii, pěti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení (včetně jednoho dovozce, který má rovněž výrobu v Unii), a jednoho uživatele.
(6)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
b)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
c)
společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Thajsku
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
d)
dovozci v Unii
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie
-
Rendol enterprises, Reilingen, Německo
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie (rovněž výrobce v Unii)
-
Winter Company Spain S.A., Španělsko.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(8)
Dotčeným výrobkem jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka, které se mohou otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače, pocházející z Thajska (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „MKP“), v současnosti kódu KN ex 8305 10 00. Toto šetření se netýká pákových mechanismů, které spadají do téhož kódu KN.
(9)
MKP se používají k zakládání různých druhů dokumentů nebo papírů. Používají je mimo jiné výrobci kroužkových pořadačů, technických příruček, fotoalb a filatelistických alb, katalogů a brožur.
(10)
Během období šetření se v Evropské unii prodával velký počet různých modelů MKP. Tyto modely se lišily ve velikosti, tvaru a počtu kroužků, velikosti základní desky a v systému otevírání kroužků (otevření zatáhnutím nebo otevírací západkou). Vzhledem ke skutečnosti, že všechny modely MKP mají stejné fyzické a technické vlastnosti a že se modely MKP mohou v rámci určitých řad navzájem nahrazovat, Komise konstatovala, že pro účely tohoto řízení představují všechny MKP jediný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
3.1 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 2.1 výše) v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 požadované v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Po přezkoumání poskytnutých informací bylo vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
(14)
Na dotazník pro vyvážející výrobce odpověděla jedna společnost v Thajsku. Na dotazník odpověděla rovněž jedna společnost podílející se na prodeji dotčeného výrobku se sídlem v Hongkongu, která je ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem. Na základě údajů Eurostatu o dovozu připadal na vyvážejícího výrobce (spolu s jeho společností ve spojení) veškerý thajský vývoz do Unie.
4.1 Běžná hodnota
(15)
Šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech, jako je zjevná spotřeba kovového niklu a zjevná spotřeba ostatních surovin. Ostatní nahlášené údaje o výrobních nákladech a výrobní kapacitě nebyly mimoto konzistentní a nebylo je možno srovnat. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že existuje společnost ve spojení se sídlem v Čínské lidové republice, která se v rozporu s původním tvrzením vyvážejícího výrobce podílela na prodeji a správě dotčeného výrobku. Nahlášené náklady nezahrnovaly příslušné náklady této společnosti ve spojení, a proto se nepovažovaly za úplné.
(16)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že poskytnuté údaje o nákladech nepředstavují dostatečně přesný základ pro stanovení běžné hodnoty. Zvažovalo se proto, že zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení přinejmenším částečně vycházet z dostupných údajů.
(17)
Společnost byla o tom okamžitě zpravena a podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení jí byla dána možnost podat dodatečné vysvětlení. Vysvětlení podaná společností však nebyla uspokojivá, jelikož neobjasňovala zjištěné nesrovnalosti. Společnost nemohla rovněž vyvrátit důkazy prokazující, že poskytla neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Společnost mimoto neposkytla základní informace o výše uvedené společnosti ve spojení usazené v Čínské lidové republice, která se podílí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
(18)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzovalo, že by v souladu s článkem 18 základního nařízení měla být běžná hodnota pro vyvážejícího výrobce předběžně stanovena na základě dostupných údajů.
(19)
Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivější údaje, byla běžná hodnota předběžně vypočítána na základě informací týkajících se výrobních nákladů v Thajsku, jak byly uvedeny v podnětu. Podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení byly tyto informace zkontrolovány porovnáním s ověřenými informacemi získanými v průběhu šetření, včetně údajů týkajících se mzdových nákladů a nákladů na energii v Thajsku. Považovalo-li se to za vhodné, byly informace uvedené v podnětu opraveny podle ověřených údajů získaných v průběhu šetření.
(20)
K výše stanoveným výrobním nákladům byla připočítána přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady (ve výši 16 %) a pro zisk (ve výši 8 %), a to na základě informací uvedených v podnětu.
4.2 Vývozní cena
(21)
Vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz do Unie prostřednictvím obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, se sídlem mimo Unii.
(22)
Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.
4.3 Srovnání
(23)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(24)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění a nákladech na úvěry, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty daného druhu výrobku s jeho váženou průměrnou vývozní cenou, jak byla stanovena výše.
(26)
Na základě výše popsané metodiky prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činilo:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
(27)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský dovoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno pro tohoto vyvážejícího výrobce, tj. 17,2 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(28)
V průběhu období šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(29)
První výrobce je žadatelem a při šetření spolupracoval. Šetřením bylo zjištěno, že žadatel představoval více než 50 % celkové výroby MKP v Unii v období šetření.
(30)
Druhý (menší) výrobce je rovněž dovozcem MKP z Thajska a proti řízení vznesl námitky. Na základě informací, které poskytla tato společnost, bylo zjištěno, že během celého období, které bylo posuzováno pro účely analýzy újmy, byl objem jeho nákupů thajských výrobků v průměru srovnatelný s objemem vlastní výroby.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) měl být druhý výrobce vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, a výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení by proto měl představovat pouze žádající výrobce. Na něj se dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(32)
Je nutno uvést, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek, načež je převzala rakouská skupina. Tyto společnosti prošly významnou restrukturalizací a stávající podnik „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ byl založen v roce 2003. Ústředí společnosti se nachází v Rakousku, zatímco výroba se uskutečňuje v Maďarsku.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie
(33)
Spotřeba byla zjištěna na základě těchto údajů:
-
ověřený celkový prodej na trhu Unie nahlášený výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem v EU,
-
ověřený celkový objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku do EU pro období uvedená v dotazníku (roky 2008, 2009 a období šetření) a pro ostatní roky údaje Eurostatu,
-
údaje Eurostatu o dovozu z ostatních třetích zemí.
(34)
Podle těchto údajů se spotřeba MKP v EU vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba (v tis. ks)
100
100
111
93
95
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(35)
V průběhu celého období šetření újmy se spotřeba snížila o 5 % (3). Je však třeba podotknout, že po nárůstu přibližně o 10 % mezi rokem 2006 a 2008 v následujícím období spotřeba poklesla o 15 %.
6.2 Dovoz z Thajska
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem dovozu
100
65
153
116
119
Podíl na trhu
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(36)
Dovoz z Thajska pro období od roku 2008 do období šetření vycházel z odpovědi spolupracujícího vyvážejícího výrobce (jediného známého thajského vývozce) na dotazník a pro ostatní roky byl založen na údajích Eurostatu. Na tomto základě bylo zjištěno, že se celkový objem dovozu MKP z Thajska mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 20 %. Úroveň dovozu však v tomto období významně kolísala a k nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz více než zdvojnásobil.
(37)
Podíl thajského dovozu na trhu sledoval celkově rostoucí tendenci a mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl o 3 procentní body. Obdobně jako objem prodeje dosáhl i podíl na trhu nejvyšší hodnoty v roce 2008 ve výši 16,5 %.
b) Dovozní cena dotčeného výrobku / cenové podbízení
2006
2007
2008
2009
OŠ
Dovozní cena
100
103
123
113
113
(38)
Dovozní ceny nejprve mezi rokem 2006 a 2008 vzrostly o více než 20 % a následně se snížily.
(39)
Navzdory celkovému zvýšení o 13 % v období šetření újmy byly thajské ceny významně nižší než ceny výrobců v Unii v průběhu období šetření. Srovnání cen odpovídajících modelů, které byly v případě potřeby náležitě upraveny, prokázalo, že v průměru byly dovozní ceny o více než 30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie v období šetření. Ze srovnání průměrné výše cen během ostatních let vyplývají pro roky 2006-2009 srovnatelné míry cenového podbízení.
(40)
Absolutní úroveň thajských dovozních cen byla rovněž soustavně nižší než cena ostatního dovozu a do značné míry nižší než cena druhého výrobce v Unii.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (4)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba
100
130
131
80
83
Výrobní kapacita
100
110
115
80
75
Využití kapacity
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V průběhu celého období se výroba snížila téměř o 20 % a výrobní kapacita o 25 %. Větší využití kapacity je nutno pokládat pouze za výsledek snížení výrobní kapacity o 25 % v témže období. To je především důsledkem propouštění (viz zaměstnanost níže).
(42)
Je však třeba uvést, že se objem výroby a kapacita až do roku 2008 nejprve zvyšovaly, načež významně klesly.
b) Zásoby
2006
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob
100
137
153
124
126
(43)
V období šetření újmy zásoby výrobního odvětví Unie celkově vzrostly o 26 %. Značnou část výroby MKP tvoří běžné výrobky a výrobní odvětví Unie musí udržovat určitou úroveň zásob, aby mohlo rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Zvýšení konečného stavu zásob nad průměrnou úroveň však naznačuje problémy při prodeji výrobků.
c) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem prodeje v EU
100
105
113
79
77
Podíly na trhu
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU se v analyzovaném období snížil o 23 %, což odpovídalo snižujícím se podílům na trhu z 29,6 % na 24,0 %, tj. pokles o více než 5 procentních bodů. Objem prodeje a podíly na trhu se ve skutečnosti zhoršovaly od roku 2008.
(45)
Výše popsaný vývoj celkově ukazuje, že mezi rokem 2006 a obdobím šetření výrobní odvětví Unie nezaznamenalo žádný růst.
d) Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodejní ceny
100
99
99
110
107
(46)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla až do roku 2008 poměrně stálá. Poté v roce 2009 vzrostla o 10 % a v období šetření se snížila o 3 procentní body. Tento růst cen je výsledkem kombinace dvou činitelů: změna sortimentní skladby kvůli klesajícímu objemu prodeje standardizovanějších (a levnějších) výrobků a snahy výrobního odvětví Unie nahradit ztráty, k nimž došlo v roce 2008. Tato snaha však nebyla úspěšná, jelikož výrobní odvětví Unie v následujícím období i nadále působilo se ztrátou (viz níže).
e) Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zisk a ztráta jako % obratu
100
9
135
167
146
Peněžní tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Návratnost čistých aktiv
100
87
104
146
176
(47)
Výrobní odvětví Unie bylo během celého období šetření újmy ztrátové a výše uvedený trend ukazuje celkový růst výše ztrát. Ačkoliv se situace v roce 2007 mírně zlepšila (bylo téměř dosaženo bodu rovnováhy), od roku 2008 se zhoršovala. Ačkoliv pokles peněžního toku mohl být nějakým způsobem omezen, od roku 2007 byl rovněž záporný. Návratnost čistých aktiv byla během celého období taktéž záporná a mezi rokem 2006 a obdobím šetření se trvale snižovala.
f) Investice a schopnost získat kapitál
2006
2007
2008
2009
OŠ
Investice
100
45
50
17
26
(48)
Investice vykazovaly prudce klesající tendenci, tj. v průběhu celého období šetření újmy se snížily o 75 %.
(49)
Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k slabé finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že byla vážně dotčena jeho schopnost získat kapitál z nezávislých zdrojů.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost
100
111
118
99
87
Produktivita
100
117
111
81
95
Mzdy
100
106
113
92
71
(50)
V průběhu celého období se zaměstnanost (v přepočtu na plný úvazek) snížila o 13 % a k nejvýznamnějšímu poklesu došlo po roce 2008, kdy zaměstnanost dosáhla nejvyšší hodnoty. Mzdy většinou vykazovaly stejnou tendenci.
(51)
Produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, obecně vykazovala stejnou tendenci jako zaměstnanost, v průběhu období šetření však mohl být pokles omezenější.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(52)
Na základě nejlepších dostupných údajů byla šetřením zjištěna existence dumpingu v období šetření ve výši 17,2 %, což představuje významnou úroveň.
i) Překonání účinků minulého dumpingu
(53)
Výrobní odvětví Unie bylo účinky dumpingového dovozu poškozováno řadu let. Až do roku 2008 mohlo mít sice prospěch z poměrně účinných opatření, poté se však situace znovu zhoršila. To je blíže objasněno v oddíle týkajícím se zájmu Unie.
6.4 Závěr
(54)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření jednoznačně zhoršila. To se vyznačovalo zejména významným snížením výroby (- 17 %) a objemu prodeje (- 13 %), které vedlo rovněž k snížení podílu na trhu z 29,6 % na 24 %. Dotčena byla taktéž finanční situace výrobního odvětví Unie. Výše ztrát, které společnosti skutečně vznikly, a peněžní tok i návratnost čistých aktiv vykazovaly stejný negativní trend. Snaha výrobního odvětví Unie o omezení výše ztrát zvýšením cen v roce 2009 nebyla úspěšná, a situace se dokonce ještě zhoršila.
(55)
Investice byly proto omezeny na minimální úroveň a společnost neměla jinou možnost, než propustit značný počet pracovníků, aby se se situací vypořádala.
(56)
Je však třeba zmínit, že během celého období šetření újmy se situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2006 a 2008 poněkud zlepšila. V tomto období vykazovaly výroba, objem prodeje a zaměstnanost rostoucí tendenci. Tyto ukazatele se však od roku 2009 významně snižovaly. Ukazatele ziskovosti zůstaly na druhou stranu během celého období záporné, ačkoliv se v roce 2007 ziskovost přiblížila k bodu rovnováhy.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Účinky dumpingového dovozu
(59)
Je nutno podotknout, že se trh Unie vyznačuje poměrně malým počtem zdrojů dodávek (dva v Unii, jeden v Indii, jeden v Thajsku a určité dodávky z Číny), a že trh je tudíž poměrně transparentní, pokud jde o ceny, a to prostřednictvím cenových nabídek. Značná část poptávky v EU se mimoto týká běžných druhů MKP, u nichž je cena při nákupu výrobku zdaleka nejdůležitějším činitelem.
(60)
V této souvislosti šetření prokázalo, že se objem dovozu MKP z Thajska během období šetření újmy zvýšil téměř o 20 % a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 15 %. V témže období přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje. Dále bylo zjištěno, že v průběhu období šetření byly ceny MKP z Thajska o více než 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což je u tohoto druhu výrobku velmi významné.
(61)
Kombinace značného objemu dovozu a nízké úrovně cen vedla k významnému cenovému tlaku na trhu Unie. Pokud by neexistoval dumping, byly by thajské ceny (přinejmenším v období šetření) téměř o 20 % vyšší, než byla jejich skutečná úroveň, a to mohlo znamenat celkově vyšší cenu na trhu Unie.
(62)
Vzhledem k objemu a úrovni cen dumpingového dovozu se proto usuzuje, že tento dovoz oslabil snahy výrobního odvětví Unie o opětovné dosažení zisku, či alespoň o snížení ztrát, a to zvýšením množství prodeje a/nebo cen na přiměřenější úrovně v období od roku 2009 do období šetření. Trvalý tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem z Thajska na trhu Unie měl tudíž za následek ztrátu objemu prodeje, snížení podílů na trhu, stlačení cen a následně pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(63)
Je nutno připomenout, že nedávné šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti (5) dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví byla v roce 2008 dosud velmi obtížná a výrobní odvětví bylo stále mimořádně citlivé na případný další dumpingový dovoz.
(64)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Účinky jiných činitelů
7.3.1 Snížení poptávky na trhu Unie
(65)
Poptávka na trhu Unie v roce 2008 vzrostla o 10 %, poté se však v následujícím roce významně snížila přibližně o 15 %. To je nutno posoudit v souvislosti s finanční krizí a rozhodnutím mnoha společností snížit správní náklady, včetně nákladů na kancelářské potřeby. Touto situací bylo nepříznivě ovlivněno celé odvětví kroužkových pořadačů: snížil se objem indického a thajského dovozu v absolutním vyjádření a rovněž prodej výrobního odvětví Unie.
(66)
Je však nutno zmínit, že v relativním vyjádření bylo výrobní odvětví Společenství postiženo více než ostatní účastníci, jelikož jeho podíl na trhu se mezi rokem 2008 a 2009 snížil z 30,2 % na 25,2 %. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví kroužkových pořadačů má značné fixní náklady, mělo snížení objemu prodeje nepříznivý dopad na finanční situaci žadatele. Snížení spotřeby je však nutno posoudit ve spojení s vývojem dumpingového dovozu z Thajska. Thajský dovoz měl ve skutečnosti významný podíl na trhu, který představoval téměř trojnásobek množství odpovídajícího poklesu spotřeby.
(67)
Z tohoto hlediska lze vyvodit závěr, že snížení spotřeby, které bylo způsobeno hospodářskou krizí, mohlo přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokud však existoval takovýto dopad, byl jistě značně posílen dovozem, jehož se týká toto šetření.
7.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(68)
MKP vyrábí a vyváží rovněž Indie a Čína. Tento dovoz se vyvíjel takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Indie
Objem dovozu
100
93
102
88
91
Podíly na trhu
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Průměrná cena
100
99
118
116
113
Čína
Objem dovozu
100
91
153
150
151
Podíly na trhu
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Průměrná cena
100
98
90
85
86
Zdroj: Eurostat.
(69)
V Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce MKP a jeho objem dovozu se v období šetření újmy snížil téměř o 10 %. Na Indii však připadá významná část trhu Unie, jelikož její průměrný podíl na trhu v období šetření újmy činil 45 %. Ceny indického dovozu se mimoto celkově zvýšily o 13 % na úroveň mírně vyšší, než jsou thajské ceny. Vzhledem k převládajícímu postavení Indie na trhu Unie a její konkurenční dovozní ceně je Indie pro výrobní odvětví Unie významným konkurentem. Při posouzení výše popsané tendence, tj. snižujícího se objemu při rostoucích cenách, neexistuje žádný náznak, že by Indie přispěla k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Je třeba rovněž uvést, že určitá část indického dovozu, tj. přibližně jedna třetina, byla přímo pořízena a prodána na trhu Unie distributorem, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(70)
Na čínský dovoz se od roku 2004 vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 51,2 % do 78,8 %. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření objem čínského dovozu vzrostl přibližně o 50 %, tj. jeho podíl na trhu se zvýšil o 2 procentní body z 3,5 % na 5,5 %. I když v průběhu celého období šetření újmy vykazovaly ceny čínského dovozu klesající tendenci, jejich celková úroveň zůstala nad thajskými cenami, a to i bez přihlédnutí k uloženým antidumpingovým clům. Vyvozuje se tudíž závěr, že tento dovoz nepřispěl k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření.
(71)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl (přinejmenším nikoli více než okrajově) k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(72)
Jako jeden ze známých činitelů, který by vedle dumpingového dovozu mohl současně způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, byla přezkoumána rovněž vývozní výkonnost.
(73)
Vývoz výrobního odvětví Unie představoval v průměru přibližně 5 % jeho celkového prodeje MKP v období šetření újmy a byl poměrně stálý. Vyvozuje se tudíž předběžný závěr, že tento vývoz nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.
7.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(74)
Výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z Thajska způsoboval vzhledem ke svému objemu a úrovni cen v období šetření výrobnímu odvětví Unie újmu. Dovoz v absolutním vyjádření se skutečně zvýšil, bylo zjištěno, že je dumpingový, a výše cen tohoto dovozu byla podstatně nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie za stejné druhy výrobku. Na tomto trhu, který je citlivý na cenu, na němž je počet dodavatelů poměrně omezený a trh je dosti transparentní, měla míra cenového podbízení vyšší než 30 % rozhodně značný dopad na tržní ceny.
(75)
Při zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že určitou úlohu mohlo hrát snížení poptávky. Navzdory negativnímu dopadu snižující se poptávky na trhu Unie se vyvozuje předběžný závěr, že tento činitel jako takový nenarušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z Thajska a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokles poptávky je nutno posoudit ve spojení s účinky dumpingového dovozu, který ve skutečnosti zhoršil nepříznivý dopad finanční krize.
(76)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(77)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
(78)
Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu opatření měly všechny zúčastněné strany podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení možnost předložit svá stanoviska. Na dotazník odpověděl žádající výrobce v Unii a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Určité informace poskytl druhý výrobce v Unii, který je rovněž dovozcem, a odpověď na dotazník zaslal jeden uživatel.
8.2 Popis trhu Unie
(79)
Pro lepší pochopení různých dotyčných zájmů se považuje za důležité popsat nejprve hlavní vlastnosti trhu.
(80)
Antidumpingová opatření byla uložena poprvé v roce 1997, a to na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Číny (6). Původní sazba cla se o tři roky později na základě prozatímního přezkumu zvýšila. Tato opatření byla nedávno podruhé prodloužena na základě přezkumu před pozbytím platnosti, při němž bylo zjištěno, že v opačném případě by došlo k obnovení dumpingového dovozu působícího újmu (7).
(81)
V řadě šetření bylo zjištěno, že opatření uložená vůči Číně jsou obcházena, tato opatření byla proto v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laoskou lidově demokratickou republiku a oblast působnosti opatření musela být rozšířena na mírně pozměněné MKP (8). Závěrem je nutno zmínit, že se dovozu MKP z Thajska týkala dvě různá šetření zaměřená proti obcházení opatření, a to v roce 2004 a 2008, a nové antidumpingové šetření v roce 2008. Ačkoliv tato šetření neměla za následek žádná opatření, v tomto šetření bylo jednoznačně zjištěno, že thajský vývozce poskytl ve své odpovědi na dotazník nepravdivé informace.
(82)
Je nutno podotknout, že MKP jsou na trh Unie dováženy distributory, obchodními zástupci či přímo uživateli, tj. společnostmi, které vyrábějí pořadače.
(83)
Je třeba rovněž připomenout, že počet výrobců MKP zásobujících trh Unie je poměrně omezený. Ve skutečnosti existuje kromě dvou výrobců v EU pouze jeden známý výrobce v Thajsku, jeden v Indii a nějací výrobci v Číně, na kterou se vztahují antidumpingová opatření, jak bylo objasněno výše. Vyvážející výrobce v Thajsku i v Indii je ve vlastnictví společností se sídlem v Hongkongu, a to Wah Hing Stationery, což je obchodník s MKP, který má výrobní závod v Číně, a World Wide Stationery, která uzavřela smlouvu o dodávkách se společností Bensons, distributorem, jehož vlastní výrobní odvětví Unie.
8.3 Výrobní odvětví Unie
(84)
Připomíná se, že se výrobní odvětví Unie již před několika lety potýkalo s vážnými hospodářskými problémy, mimo jiné kvůli nekalým dovozním praktikám, a muselo provést restrukturalizaci, aby byla zajištěna jeho další existence, jak je vysvětleno níže.
(85)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU pro MKP přítomny po dlouhou dobu, jejich hospodářská situace se však natolik zhoršila, že obě společnosti musely vyhlásit úpadek. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila úpadek v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, zatímco společnost Koloman Hander se dostala do platební neschopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jež je v tomto případě žadatelem.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe soutěžit na světové úrovni, zejména však na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU. Tato restrukturalizace zahrnovala převzetí společnosti Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a USA.
(87)
Snahy výrobního odvětví o zlepšení jeho situace však byly oslabeny vzhledem ke skutečnosti, že pozitivní účinky opatření proti nekalému dovozu byly zmírněny v důsledku jejich vstřebávání a obcházení, jak bylo objasněno výše. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšování, zejména do roku 2008, nejistá, jak bylo vyvozeno v šetření vedoucím k prodloužení antidumpingových opatření vůči Číně.
(88)
Toto šetření dospělo k závěru, že v posledních letech byla výrobnímu odvětví Unie opět způsobována podstatná újma a že tato újma byla zapříčiněna dumpingovým dovozem pocházejícím z Thajska.
(89)
Svým restrukturalizačním úsilím výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným odvětvím, které je i nadále schopno zásobovat významnou část trhu EU. Potřebuje však dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovým dovozem ze všech zdrojů, aby docílilo ustálené a zdravé situace. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaniklo téměř 60 pracovních míst a výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posledních letech značné ztráty. Bez opatření uložených proti nekalému thajskému dovozu nelze vyloučit, že žadatel bude nucen ukončit svou činnost a bude ohroženo více než 160 dalších pracovních míst.
(90)
Vzhledem k zjištění, že dovoz z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie vynaložilo veškeré nezbytné restrukturalizační úsilí a je schopno soutěžit na trhu, na němž neexistují nekalé dovozní praktiky, se vyvozuje závěr, že uložení prozatímních opatření na dovoz MKP z Thajska je v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.4 Dovozci a obchodníci
(91)
Po zahájení šetření se přihlásilo pět dovozců, včetně druhého výrobce v Unii, a poskytlo odpověď na dotazník či jiné informace. Na tyto společnosti připadalo 75 % dovozu MKP z Thajska v průběhu období šetření.
(92)
Jeden z výše uvedených dovozců, který představuje přibližně 20 % celkového thajského dovozu, se po skončení období šetření rozhodl ukončit veškeré své činnosti související s MKP. U druhého dovozce se v průběhu celého období šetření újmy objem prodeje MKP snížil trojnásobně a v období šetření představoval pouze menší část jeho celkového obratu (přibližně 1 %). Posledně uvedený dovozce mimoto v roce 2008 přestal pořizovat výrobky z Thajska a přešel k distributorovi v EU. Vyvozuje se tudíž závěr, že by případné uložení opatření nemělo na situaci těchto dvou dovozců žádný vliv.
(93)
Další dovozce, představující méně než 10 % celkového thajského dovozu, uvedl, že pokud by byla uložena opatření proti Thajsku, neměl by k dispozici žádné jiné zdroje dodávek a byl by nucen ukončit svou činnost související s MKP. V tomto ohledu je nutno za prvé připomenout, že cílem antidumpingových opatření není vyloučit veškerý dovoz na trh Unie, nýbrž jej zachovat, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Tento dovozce by tudíž mohl i nadále dovážet z Thajska MKP, jež by však podléhaly platbě antidumpingových cel, a částečně či zcela by mohl tyto vyšší náklady přenést na své odběratele.
(94)
Uznává se však, že toho nelze dosáhnout snadno s ohledem na citlivost výrobku na ceny a hospodářskou soutěž ze strany dovozu z jiných zemí, jako je Indie. Vzhledem ke struktuře trhu Unie a omezenému počtu výrobců ve světě je skutečně pravděpodobné, že by se tento dovozce mohl při přechodu na jiné zdroje dodávek potýkat s potížemi. Je však třeba uvést, že podíl prodeje MKP této společnosti v porovnání s jejím celkovým obratem se během období šetření újmy snížil z přibližně 40 % na 25 %, a co je důležitější, šetřením bylo zjištěno, že činnost související s MKP byla v minulých letech značně ztrátová. Jinými slovy, již dnes existují pochybnosti ohledně životaschopnosti podnikání tohoto dovozce v odvětví MKP.
(95)
Čtvrtý dovozce rovněž tvrdil, že v případě uložení opatření bude nucen ukončit obchodování s MKP kvůli neexistenci jiných zdrojů dodávek. Na prodej MKP v tomto případě však připadala pouze velmi malá část celkového obratu společnosti během období šetření, kdy se dotčeným výrobkem zabývala pouze jedna osoba, a je velmi pravděpodobné, že by společnost mohla svou celkovou činnost poměrně snadno zachovat i bez obchodování s MKP, pokud by to bylo po uložení opatření nevyhnutelné.
(96)
Vyvozuje se tudíž závěr, že i v případě, že by uložení opatření skutečně mělo na situaci výše uvedených dvou dovozců nepříznivý dopad, neovlivnilo by to významně jejich celkovou ekonomickou činnost.
(97)
Situace posledního dovozce je méně zřejmá, jelikož přibližně polovinu jeho prodeje MKP tvoří thajské výrobky (tyto výrobky představují významnou část celkového dovozu MKP z Thajska do EU), zatímco druhá polovina je vyráběna v EU. I když společnost prodává především pákové mechanismy, představuje prodej MKP nikoli zanedbatelnou část celkového obratu společnosti (přibližně 15 %). Tento prodej považuje za zásadní rovněž společnost, jelikož její odběratelé často požadují, aby byli dodavatelé schopni dodávat celý sortiment výrobků.
(98)
Významná část činnosti společnosti tudíž závisí na dovozu MKP z Thajska, zejména méně propracovaných výrobků, které jsou zapotřebí k tomu, aby společnost mohla nabízet celý sortiment, což je důležitá podmínka pro udržení dostatečně vysokého počtu odběratelů. Podle společnosti by uložení opatření mohlo vést k ukončení její veškeré činnosti a k zániku přibližně 170 pracovních míst. Je však nutno uvést, že se jedná o počet pracovníků v celé společnosti a že se odhaduje, že činnost spojená s MKP představuje méně než 30 osob.
(99)
V tomto ohledu je nutno za prvé zdůraznit, že se této společnosti v posledních letech podařilo zlepšit její situaci na trhu s MKP - její celkový podíl na trhu dovážených výrobků a vlastní výroba vzrostly v období šetření újmy z 9 % na 15 %, jelikož tato společnost měla prospěch z levného dumpingového dovozu.
(100)
Za druhé lze tvrdit, že by tato společnost mohla (přinejmenším částečně) pokračovat v dovozu z Thajska, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové, či dokonce považovat opatření za příležitost k zvýšení vlastní výroby a/nebo výrobní kapacity a prodeje vlastních MKP. Společnost sama tuto možnost připustila, avšak s tím, že by se nadále musela potýkat se silnou hospodářskou soutěží ze strany indických výrobků, které však dováží mnoho společností, a nikoli obchodník, jenž je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(101)
Je zřejmé, že by společnost skutečně čelila silné hospodářské soutěži ze strany indických výrobků, které byly v období šetření v průměru jen mírně dražší než thajský dovoz (+ 6 %). Není-li však prokázáno, že je indický dovoz dumpingový, je to nutno pokládat pouze za výsledek spravedlivé hospodářské soutěže.
(102)
Nepříznivý dopad opatření vůči Thajsku by mohl být nicméně poněkud omezen, pokud by bylo možno dosáhnout určité rovnováhy mezi zvýšením vlastní výroby a zachováním určité úrovně dovozu, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové. Připomíná se rovněž, že 75 % obratu společnosti tvoří prodej jiných výrobků.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad pouze na situaci posledního dovozce, tj. druhého výrobce v Unii, tento však měl v minulosti do značné míry prospěch z levného a dumpingového dovozu z Thajska a nepříznivý dopad by v zásadě vyplýval z hospodářské soutěže s dovozem z Indie, který nelze považovat za nekalou hospodářskou soutěž.
8.5 Uživatelé
(104)
Na dotazník odpověděl jeden uživatel, který uvedl, že přibližně tři čtvrtiny jeho nákupů MKP tvoří dovoz z jiných zemí než z Thajska a zbytek je víceméně rovnoměrně rozložen mezi výrobní odvětví Unie a Thajsko.
(105)
Tento uživatel uvedl, že by v případě uložení opatření byly zdroje dodávek omezené a vznikla by monopolní situace. To se zakládá na tvrzení, že by se výrobní odvětví Unie a obchodní společnost Bensons, dovozce indických výrobků, která je s ním ve spojení, staly bezmála jediným zdrojem dodávek na trhu Unie. Někteří dovozci předložili stejná tvrzení.
(106)
V této souvislosti je nutno za prvé podotknout, že skutečnost, že počet dodavatelů na trhu Unie je omezený, není jako taková důvodem pro neuložení antidumpingových opatření s cílem odstranit nekalé obchodní praktiky. Ve skutečnosti se má za to, že v případě neuložení opatření by výrobní odvětví Unie pravděpodobně zaniklo a tento výrobce dosud představuje 25 % prodeje na trhu EU a může v EU dodávat specializované i běžné výrobky. Je tudíž rovněž v zájmu uživatelů, aby toto výrobní odvětví i nadále působilo na trhu.
(107)
Za druhé, navzdory uložení opatření není vyloučeno, že dovoz z Thajska (ačkoliv by se jeho objem mohl snížit) bude nadále přítomen na trhu Unie. Podobně (jak bylo objasněno výše) bude druhý výrobce v Unii pravděpodobně schopen zachovat či dokonce rozšířit svou činnost související s MKP.
(108)
Mimoto bude pokračovat dovoz z Indie a uživatelé, včetně jediného spolupracujícího uživatele, budou moci pořizovat MKP z této země. I když obchodník, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, má smlouvu o dodávkách s indickými výrobci, neznamená to, že se jedná o výhradního dovozce/distributora indických výrobků. Naopak. Indické MKP distribuují na trhu Unie rovněž jiné společnosti a uživatelé mohou pořizovat MKP přímo z Indie. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že s přibližně dvěma třetinami indického vývozu do EU obchodují či jej pořizují jiné společnosti než společnost Bensons, tj. obchodník ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z Thajska nebude mít pravděpodobně celkově značný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz MKP pocházejících z Thajska. Ačkoliv uložení opatření může mít nepříznivé důsledky pro situaci druhého výrobce v Unii (viz výše oddíl týkající se dovozců), který měl v minulosti prospěch z dumpingového dovozu, usuzuje se, že tyto nepříznivé důsledky nepřevažují nad nutností odstranit nepříznivý dopad nekalého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(112)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(113)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se usuzovalo, že by ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu bylo možno považovat za vhodné minimum, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Tento procentní podíl byl použit v předchozím řízení týkajícím se téhož výrobku a nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že se v tomto ohledu situace změnila a že tato úroveň není v daném případě přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobce v Unii vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu.
(114)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce v Thajsku u daného druhu výrobku s cenou tohoto druhu výrobku prodávaného na trhu Unie výrobci v Unii během období šetření, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů. Výsledné rozpětí újmy bylo vyšší než dumpingové rozpětí.
9.2 Prozatímní opatření
(115)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející Thajska měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(116)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro Thajsko, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
Všechny ostatní společnosti
17,2 %
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(117)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 17,2 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. února 2011.
REGLAMENTO (UE) No 118/2011 DE LA COMISIÓN
de 10 de febrero de 2011
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinados mecanismos de encuadernación con anillas originarios de Tailandia
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Iniciación
(1)
El 20 de mayo de 2010, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («anuncio de inicio»), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de determinados mecanismos de encuadernación con anillas originarios de Tailandia («país afectado»).
(2)
El procedimiento antidumping se inició tras una denuncia presentada el 6 de abril de 2010 por Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH («el denunciante») en nombre de productores que representan una gran proporción, en este caso más del 50 %, de la producción total de la Unión de determinados mecanismos de encuadernación con anillas. La denuncia contenía prima facie pruebas de la existencia de dumping en relación con dicho producto y del importante perjuicio derivado de ello. Estas pruebas se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
1.2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al denunciante, a los demás productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores conocidos de Tailandia, a los representantes del país afectado y a los importadores y usuarios conocidos. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y demostraron que existían razones específicas para ser oídas.
(4)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a todas las demás partes que así lo solicitaron en los plazos establecidos en el anuncio de inicio, a saber: el denunciante, los demás productores de la Unión conocidos, el productor exportador conocido de Tailandia, los representantes del país afectado e importadores y usuarios conocidos. Se concedió audiencia a todas las partes que lo solicitaron dentro del plazo y señalaron que existían razones específicas para ser oídas.
(5)
Se recibieron respuestas a los cuestionarios y otras contribuciones de un productor exportador de Tailandia, del productor de la Unión denunciante, de cinco importadores y comerciantes no vinculados (incluido uno que también produce en la Unión) y de un usuario.
(6)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para la determinación provisional del dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productor de la Unión
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austria
b)
Productor exportador de Tailandia
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tailandia
c)
Empresas vinculadas al productor exportador de Tailandia
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong
d)
Importadores de la Unión
-
Giardini Srl, Settimo Milanese, Italia
-
Rendol enterprises, Reilingen, Alemania
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia (asimismo productor de la Unión)
-
Winter Company Spain SA, España.
1.3. Período de investigación y período considerado
(7)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2009 y el 31 de marzo de 2010 («el período de investigación»). El examen de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2006 y el final del período de investigación («el período de investigación del perjuicio»).
2. PRODUCTO CONSIDERADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto considerado
(8)
El producto considerado es un mecanismo de encuadernación con anillas, que consiste en al menos dos láminas o alambres de acero con al menos cuatro semianillas de alambre de acero que se fijan a ellos y que se mantienen juntos mediante una cubierta de acero; se pueden abrir tirando de las semianillas o mediante un pequeño mecanismo activador de acero que está fijado al mecanismo de encuadernación con anillas; el producto es originario de Tailandia («el producto considerado») y se clasifica actualmente en el código NC ex 8305 10 00. Los mecanismos de palanca, clasificados en el mismo código NC, no entran en el ámbito de esta investigación.
(9)
Los mecanismos de encuadernación con anillas son utilizados para archivar diferentes tipos de documentos o papeles, entre otros, por los productores de encuadernadoras de anillas, manuales técnicos, álbumes de fotos y sellos, catálogos y folletos.
(10)
Durante el período de investigación se vendieron en la Unión Europea numerosos modelos diferentes del producto considerado. Estos modelos variaban en cuanto al tamaño, la forma y el número de anillas, el tamaño de la placa de base y la forma de abrir las anillas (por tracción o mediante un dispositivo de apertura). Dado que todos ellos tienen las mismas características físicas y técnicas y que pueden, en ciertas gamas, sustituirse unos por otros, la Comisión llegó a la conclusión de que todos los mecanismos de encuadernación con anillas constituyen un único producto a efectos del presente procedimiento.
2.2. Producto similar
(11)
Se constató que los productos fabricados y vendidos en el mercado interior de Tailandia tenían las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos que los productos fabricados y vendidos en la Unión por productores de la Unión, por lo que, provisionalmente, se consideran productos similares con arreglo al artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. MUESTREO
3.1. Muestreo de los importadores no vinculados
(12)
Teniendo en cuenta el número aparentemente elevado de importadores no vinculados, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo al artículo 17 del Reglamento de base. Para permitir que la Comisión decidiera si sería efectivamente necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los importadores no vinculados conocidos que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitasen, como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades vinculadas con el producto considerado (tal como se define en la sección 2.1) durante el período comprendido entre el 1 de abril de 2009 y el 31 de marzo de 2010.
(13)
Tras el examen de la información presentada y dado el escaso número de importadores que indicaron su disposición a cooperar, se decidió que el muestreo no era necesario.
4. DUMPING
(14)
Una empresa de Tailandia respondió al cuestionario de los productores exportadores. También respondió una empresa situada en Hong Kong, vinculada a este productor exportador, que se dedica a la venta del producto considerado. De acuerdo con los datos sobre importaciones proporcionados por Eurostat, el productor exportador (junto con su empresa vinculada) representa todas las exportaciones tailandesas a la Unión.
4.1. Valor normal
(15)
La investigación puso de manifiesto que el productor exportador facilitó información incompleta e incorrecta sobre elementos importantes de sus costes de producción, como el consumo aparente de níquel y de otras materias primas. Además, otros datos facilitados con respecto a los costes de producción y las capacidades de producción eran incoherentes y no se pudieron cotejar. Por último, la investigación puso de relieve que había una empresa vinculada en la República Popular de China que, contrariamente a lo afirmado inicialmente por el productor exportador, se ocupaba de la venta y administración del producto considerado. Los costes notificados no incluían los costes pertinentes de esa empresa vinculada y se consideraron, pues, incompletos.
(16)
Basándose en lo expuesto anteriormente, se llegó a la conclusión de que los datos de los costes proporcionados no constituían una base suficientemente precisa para determinar el valor normal. Por lo tanto, se pensó en la posibilidad de basar los resultados, al menos parcialmente, en los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
(17)
Se informó inmediatamente a la empresa y se le brindó la oportunidad de aportar nuevas explicaciones, de conformidad con el artículo 18, apartado 4, del Reglamento de base. No obstante, las explicaciones facilitadas por aquella fueron insatisfactorias, ya que no sirvieron para aclarar las incoherencias observadas. Tampoco pudo rebatir las pruebas que demostraban que la empresa había facilitado información incompleta, incorrecta y engañosa. Por otro lado, la empresa no presentó información fundamental sobre la empresa vinculada de la que se ha hecho mención anteriormente, establecida en la República Popular de China y dedicada a la producción y venta del producto considerado.
(18)
En vista de lo expuesto anteriormente, se pensó que el valor normal del productor exportador debía determinarse provisionalmente basándose en los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
(19)
A falta de otra información más fiable, el valor normal se calculó provisionalmente basándose en la información sobre el coste de producción en Tailandia facilitada en la denuncia. De conformidad con el artículo 18, apartado 5, del Reglamento de base, esta información se contrastó con información comprobada que se había obtenido durante la investigación, tal como la referente a los costes de personal y de energía en Tailandia. Siempre que se consideró apropiado, la información facilitada en la denuncia se corrigió mediante la información comprobada obtenida durante la investigación.
(20)
Basándose en la información proporcionada en la denuncia, al coste de producción determinado anteriormente se añadió un importe razonable correspondiente a los gastos de venta, generales y administrativos, y a los beneficios, que ascendían al 16 % y 8 %, respectivamente.
4.2. Precio de exportación
(21)
El productor exportador realizó exportaciones a la Unión por mediación de su empresa comercial vinculada situada fuera de la Unión.
(22)
El precio de exportación se fijó en función de los precios del producto exportado a la Unión, es decir a un comprador independiente, por la empresa comercial vinculada; de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, el precio de exportación se basó en el precio realmente pagado o por pagar.
4.3. Comparación
(23)
La comparación entre el valor normal y el precio de exportación se realizó tomando como base el precio franco fábrica.
(24)
A efectos de una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se tuvieron en cuenta debidamente, en forma de ajustes, las diferencias que afectaban a los precios y a la comparabilidad de los precios, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se hicieron ajustes atendiendo a las diferencias en costes de transporte y seguros y costes de crédito en los casos aplicables y justificados.
4.4. Margen de dumping
(25)
Con arreglo al artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, el margen de dumping del productor exportador que cooperó en la investigación se determinó basándose en la comparación del valor normal medio ponderado por tipo de producto con la media ponderada del precio de exportación por tipo de producto determinado anteriormente.
(26)
Basándose en la metodología anterior, el nivel de dumping provisional, expresado en porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, es el siguiente:
Productor exportador
Margen de dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tailandia
17,2 %
(27)
Puesto que el productor exportador mencionado representaba todas las exportaciones tailandesas del producto considerado a la Unión, se pensó que el margen de dumping residual debía fijarse al nivel del margen de dumping constatado para este productor exportador, es decir el 17,2 %.
5. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(28)
Durante el período de investigación, los productores siguientes fabricaron mecanismos de encuadernación con anillas en la UE:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Austria,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia.
(29)
El primer productor es el solicitante y cooperó en la investigación. La investigación ha puesto de manifiesto que el solicitante representaba más del 50 % de la producción total de la Unión del producto considerado en el período de investigación.
(30)
El segundo productor (más pequeño) es también importador de mecanismos de encuadernación con anillas procedentes de Tailandia y se opuso al procedimiento. Basándose en la información facilitada por la empresa, se pudo saber que, durante el período total que se tuvo en cuenta para el análisis del perjuicio, el volumen de sus compras de productos tailandeses fue por término medio comparable al volumen de su propia producción.
(31)
Teniendo presente lo expuesto más arriba, se considera que, con arreglo al artículo 4, apartado 1, letra a), debe excluirse al segundo productor de la definición de industria de la Unión, que, por lo tanto, solo debe estar compuesta por el productor solicitante, con arreglo al artículo 4, apartado 1, y al artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base. En adelante se le denomina «industria de la Unión».
(32)
Hay que señalar que la industria de la Unión estaba compuesta inicialmente por dos productores diferentes (Koloman Handler, en Austria, y Robert Krause, en Alemania), que fueron absorbidos por un grupo austriaco tras su quiebra. Esas empresas se sometieron a una importante reestructuración y la estructura actual «Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH» fue creada en 2003. La sede central se halla en Austria y la producción se realiza en Hungría.
6. PERJUICIO
6.1. Consumo de la Unión
(33)
El consumo se determinó en función de las cifras siguientes:
-
las ventas totales verificadas en el mercado de la Unión notificadas por la industria de la Unión y el otro productor de la UE,
-
el volumen total verificado de exportaciones a la UE del productor exportador tailandés que cooperó, en los períodos solicitados en el cuestionario (años 2008 y 2009 y el período de investigación); con respecto a los demás años se utilizaron datos de Eurostat,
-
datos de Eurostat en el caso de las importaciones de los demás terceros países.
(34)
De acuerdo con lo anterior, el consumo de mecanismos de encuadernación con anillas en la UE evolucionó del modo siguiente:
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Consumo (en miles de piezas)
100
100
111
93
95
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas y Eurostat.
(35)
El consumo descendió un 5 % durante el período total de investigación del perjuicio (3). No obstante, debe señalarse que, tras un aumento que osciló en torno al 10 % entre 2006 y 2008, el consumo descendió un 15 % en el período siguiente.
6.2. Importaciones de Tailandia
a) Volumen de importación y cuota de mercado
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Volumen de importación
100
65
153
116
119
Cuota de mercado
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Fuente: Respuesta al cuestionario verificada y Eurostat.
(36)
Las importaciones de Tailandia se basan en la respuesta al cuestionario del productor exportador que cooperó -el único exportador tailandés conocido- para el espacio de tiempo que abarca 2008 y el período de investigación, y se basan en los datos de Eurostat en los demás años. En función de lo anterior, se determinó que el volumen total de las importaciones de mecanismos de encuadernación con anillas procedentes de Tailandia aumentó cerca del 20 % entre 2006 y el período de investigación. El nivel de las importaciones fluctuó, sin embargo, considerablemente en ese período y el aumento más importante se produjo entre 2007 y 2008, en el que las importaciones se duplicaron con creces.
(37)
La cuota del mercado tailandés experimentó una tendencia al alza global y ganó 3 puntos entre 2006 y el período de investigación. Al igual que el volumen de ventas, la cuota de mercado alcanzó un valor máximo del 16,5 % en 2008.
b) Precio de las importaciones del producto considerado/subcotización
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Precio de importación
100
103
123
113
113
(38)
Los precios de importación aumentaron primero más de un 20 % entre 2006 y 2008 y posteriormente descendieron.
(39)
A pesar del aumento global del 13 % que se produjo durante el período de investigación del perjuicio, los precios tailandeses se situaron considerablemente por debajo de los precios de los productores de la Unión durante el período de investigación. La comparación de precios de modelos correspondientes, debidamente ajustada en su caso, muestra en efecto que, por término medio, los precios de importación fueron más de un 30 % inferiores a los precios de venta de la industria de la Unión durante el período de investigación. La comparación de los precios medios de los demás años pone de manifiesto una subcotización comparable en el período 2006-2009.
(40)
El nivel absoluto de los precios de importación tailandeses se mantuvo, asimismo, sistemáticamente por debajo del precio de las demás importaciones y, en gran medida, por debajo del precio del otro productor de la Unión.
6.3. Situación económica de la industria de la Unión (4)
a) Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Producción
100
130
131
80
83
Capacidad de producción
100
110
115
80
75
Utilización de la capacidad
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
A lo largo de todo el período, la producción y la capacidad de producción se redujeron casi un 20 % y un 25 %, respectivamente. La creciente utilización de la capacidad debe entenderse únicamente como el resultado de una reducción del 25 % de la capacidad de producción durante el mismo período. Ello es consecuencia principalmente de los despidos (véase el empleo más abajo).
(42)
No obstante, debe destacarse que el volumen y la capacidad de producción primero mejoraron hasta 2008 y después decrecieron considerablemente.
b) Existencias
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Existencias de cierre
100
137
153
124
126
(43)
En el período de investigación del perjuicio, las existencias de la industria de la Unión aumentaron en conjunto el 26 %. Una parte considerable de la producción de mecanismos de encuadernación con anillas consiste en productos estándar y la industria de la Unión debe mantener un determinado nivel de existencias para poder satisfacer rápidamente la demanda de sus clientes. Todo aumento de las existencias de cierre por encima del nivel medio indica, sin embargo, que hay dificultades para vender los productos.
c) Volumen de ventas, cuota de mercado y crecimiento
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Volumen de ventas en la UE
100
105
113
79
77
Cuota de mercado
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
El volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la UE disminuyó un 23 % en el período analizado, lo que corresponde al descenso de la cuota de mercado del 29,6 % al 24,0 %, es decir, una caída de más de 5 puntos. De hecho, el volumen de ventas y la cuota de mercado se deterioraron a partir de 2008.
(45)
La evolución global anterior pone de manifiesto que, entre 2006 y el período de investigación, la industria de la Unión no experimentó crecimiento alguno.
d) Precios de las ventas
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Precios de las ventas
100
99
99
110
107
(46)
El precio de venta medio ponderado de la industria de la Unión se mantuvo relativamente estable hasta 2008. Después creció un 10 % en 2009 y se redujo 3 puntos porcentuales en el período de investigación. Este aumento de precios es el resultado de la conjunción de dos factores: un cambio en la combinación de productos debido al volumen decreciente de ventas de los productos más estandarizados -y más baratos- y un intento de la industria de la Unión de compensar las pérdidas de 2008. Este último objetivo no se alcanzó, sin embargo, ya que la industria de la Unión siguió funcionando con pérdidas en el período siguiente (véase más abajo).
e) Rentabilidad, rendimiento de las inversiones y flujo de caja
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Rentabilidad y pérdidas: % del volumen de negocios
100
9
135
167
146
Flujo de caja
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Rendimiento del activo neto
100
87
104
146
176
(47)
La industria de la Unión acumuló pérdidas durante todo el período de investigación del perjuicio, y la tendencia anterior muestra un aumento general del nivel de pérdidas. Aunque la situación mejoró ligeramente en 2007 (se alcanzó casi un punto de equilibrio), se deterioró, sin embargo, a partir de 2008. Si bien se pudo limitar algo el descenso del flujo de caja, también se mantuvo en negativo a partir de 2007. El rendimiento del activo neto fue asimismo negativo durante todo el período y se contrajo constantemente entre 2006 y el período de investigación.
f) Inversiones y capacidad de reunir capital
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Inversiones
100
45
50
17
26
(48)
Las inversiones experimentaron una fuerte tendencia decreciente, a saber, - 75 % durante todo el período de investigación del perjuicio.
(49)
Como se ha señalado antes, habida cuenta de la frágil situación financiera de la industria de la Unión, puede llegarse a la conclusión de que su capacidad de reunir capital de fuentes independientes resultó gravemente afectada.
g) Empleo, productividad y salarios
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
Empleo
100
111
118
99
87
Productividad
100
117
111
81
95
Salarios
100
106
113
92
71
(50)
Durante todo el período, el empleo (unidades de tiempo completo) disminuyó un 13 % y el descenso más importante se produjo después de 2008, en que el empleo alcanzó un máximo. Los salarios en su mayoría siguieron la misma tendencia.
(51)
La productividad, medida en miles de piezas por empleado durante el período, en general siguió la misma evolución que el empleo, si bien el descenso se pudo limitar durante el período de investigación.
h) Magnitud del margen real de dumping
(52)
Basándose en los mejores datos disponibles, la investigación ha determinado la existencia, durante el período de investigación, de dumping del orden del 17,2 %, que es considerable.
i) Recuperación del efecto del dumping pasado
(53)
La industria de la Unión ha sufrido durante varios años los efectos de las importaciones objeto de dumping. No obstante, pudo beneficiarse de unas medidas relativamente eficaces hasta 2008, si bien la situación se deterioró de nuevo posteriormente. Este extremo se explica con mayor detalle en la sección sobre el interés de la Unión.
6.4. Conclusión
(54)
La situación económica de la industria de la Unión se deterioró claramente entre 2006 y el período de investigación. Muestra evidente de ello es el importante descenso de la producción y del volumen de ventas (respectivamente, - 17 % y - 13 %), así como la reducción de la cuota de mercado del 29,6 % al 24 %. La situación financiera de la industria de la Unión también resultó afectada. De hecho, el nivel de pérdidas de la empresa aumentó, y el flujo de caja y el rendimiento del activo neto siguieron la misma evolución negativa. El intento de la industria de la Unión de limitar el nivel de las pérdidas aumentando sus precios en 2009 no dio resultado y la situación empeoró incluso.
(55)
Por consiguiente, las inversiones se redujeron al nivel mínimo y la empresa no tuvo más remedio que despedir a numerosos trabajadores para hacer frente a la situación.
(56)
Debe señalarse, sin embargo, que, durante todo el período de investigación del perjuicio, la situación de la industria de la Unión mejoró algo entre 2006 y 2008. De hecho, en este período, la producción, el volumen de ventas y el empleo siguieron una evolución creciente. No obstante, esos indicadores sufrieron una caída importante desde 2009. Por otro lado, los indicadores de la rentabilidad se mantuvieron en negativo durante todo el período, si bien la rentabilidad casi alcanzó un punto de equilibrio en 2007.
(57)
Teniendo presente lo expuesto más arriba, se llega a la conclusión provisional de que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante con arreglo al artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
7. CAUSALIDAD
7.1. Introducción
(58)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión lo habían causado las importaciones objeto de dumping del país considerado. Además, se examinaron otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudiesen haber perjudicado a la industria de la Unión, para cerciorarse de que los perjuicios causados por esos otros factores no se atribuyesen a las importaciones objeto de dumping.
7.2. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(59)
Debe observarse que el mercado de la Unión se caracteriza por un número relativamente pequeño de fuentes de suministro (dos en la Unión, una en la India, una en Tailandia y aún un cierto suministro de China) y que el mercado es, pues, bastante transparente en cuanto a precios, gracias a las cotizaciones de precios. Además, una parte considerable de la demanda en la UE la constituyen los tipos estándar de mecanismos de encuadernación con anillas, cuyo precio es con mucho un factor decisivo para la compra del producto.
(60)
En este contexto, la investigación puso de manifiesto que el volumen de las importaciones del producto considerado procedentes de Tailandia aumentaron casi un 20 % durante el período de investigación del perjuicio y alcanzaron una cuota de mercado del 15 % en el período de investigación. La industria de la Unión perdió un volumen de ventas importante en el mismo período. Además, se demostró que, en el período de investigación, los precios de dicho producto fueron inferiores en más de un 30 % a los de la industria de la Unión, lo que es muy significativo para este tipo de producto.
(61)
La combinación del considerable volumen de importación y el bajo nivel de precios originó una importante presión sobre los precios en el mercado de la Unión. De no haber habido dumping, los precios tailandeses se habrían situado -al menos durante el período de investigación- casi un 20 % por encima de su nivel efectivo y ello podría haber supuesto un precio total superior en el mercado de la Unión.
(62)
Habida cuenta de su volumen y nivel de precios, se considera pues que las importaciones objeto de dumping socavaron el intento de la industria de la Unión de recuperar beneficios o, al menos, de reducir pérdidas, aumentando las ventas o los precios hasta un nivel más adecuado en el espacio de tiempo comprendido entre 2009 y el período de investigación. La presión continua ejercida por las importaciones objeto de dumping y a bajo precio procedentes de Tailandia en el mercado de la Unión dio lugar por lo tanto a una pérdida del volumen de ventas y de la cuota de mercado, a un descenso de precios y, por consiguiente, a la pérdida de rentabilidad de la industria de la Unión.
(63)
Debe señalarse que, en una reciente investigación de la reconsideración de expiración (5), se llegó a la conclusión de que la industria se hallaba aún en una situación muy precaria en 2008 y resultaba todavía muy sensible a las importaciones objeto de dumping.
(64)
Teniendo presente lo expuesto, se llegó a la conclusión provisional de que las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia habían influido negativamente en la situación económica de la industria de la Unión.
7.3. Efecto de otros factores
7.3.1. Contracción de la demanda en el mercado de la Unión
(65)
La demanda en el mercado de la Unión creció un 10 % en 2008, pero se redujo al año siguiente en torno al 15 %. Esta fluctuación debe situarse en el contexto de la crisis financiera y de la decisión de numerosas empresas de reducir los costes generales, entre ellos los relativos a artículos de papelería. Todo el sector de los mecanismos de encuadernación con anillas ha padecido esta situación: el volumen de las importaciones indias y tailandesas disminuyó en términos absolutos, al igual que las ventas de la industria de la Unión.
(66)
No obstante, debe señalarse que, en términos relativos, la industria de la Unión sufrió más que otros agentes, ya que su cuota de mercado descendió del 30,2 % al 25,2 % entre 2008 y 2009. Dado que el sector de los mecanismos de encuadernación con anillas tiene unos costes fijos considerables, la pérdida de volumen de ventas tuvo un efecto negativo en la situación financiera del solicitante. Con todo, el descenso del consumo debe verse en conjunción con el desarrollo de las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia. De hecho, las importaciones tailandesas tenían una cuota de mercado importante que representaba casi tres veces la cantidad correspondiente al descenso del consumo.
(67)
Desde este punto de vista, puede llegarse a la conclusión de que el descenso del consumo, que había sido causado por la crisis económica, podría haber contribuido al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión. No obstante, si hubo un efecto, este se vio sin duda muy reforzado por las importaciones sometidas a investigación.
7.3.2. Importaciones procedentes de otros terceros países
(68)
La India y China también producen y exportan mecanismos de encuadernación con anillas. La evolución de esas importaciones es la siguiente:
2006
2007
2008
2009
Período de investigación
India
Volumen de importación
100
93
102
88
91
Cuota de mercado
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Precio medio
100
99
118
116
113
China
Volumen de importación
100
91
153
150
151
Cuota de mercado
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Precio medio
100
98
90
85
86
Fuente: Eurostat.
(69)
En la India hay un único productor exportador de mecanismos de encuadernación con anillas y su volumen de importaciones disminuyó casi un 10 % en el período de investigación del perjuicio. No obstante, la India representa una parte importante del mercado de la Unión ya que, por término medio, mantuvo un 45 % de la cuota de mercado durante el período de investigación del perjuicio. Además, los precios de importación de la India aumentaron en conjunto un 13 %, un nivel ligeramente superior a los precios tailandeses. Dada su posición preponderante en el mercado de la Unión, y en vista de su precio de importación competitivo, la India es un competidor considerable para la industria de la Unión. Sin embargo, cuando se observa la tendencia descrita más arriba, es decir, un volumen decreciente y precios crecientes, nada indica que la India haya contribuido al deterioro de la situación de la industria de la Unión en el período de investigación. Por último, debe tenerse en cuenta que una determinada parte de las importaciones de la India -en torno a un tercio- ha sido comprada y vendida directamente en el mercado de la Unión por un distribuidor vinculado con la industria de la Unión.
(70)
Desde 2004, a las importaciones chinas se les han aplicado derechos antidumping comprendidos entre un 51,2 % y un 78,8 %. El volumen de las importaciones chinas aumentó en torno al 50 % entre 2006 y el período de investigación, lo que representa un incremento de la cuota de mercado de dos puntos (del 3,5 % al 5,5 %). Aunque los precios de las importaciones chinas siguieron una tendencia decreciente durante todo el período de investigación del perjuicio, su nivel global se mantuvo muy por encima del de los precios tailandeses. Y ello incluso sin tener en cuenta la aplicación de los derechos antidumping. Se llega así a la conclusión de que estas importaciones no contribuyeron al deterioro de la situación de la industria de la Unión en el período de investigación.
(71)
Basándose en lo expuesto anteriormente, se llega a la conclusión provisional de que las importaciones de estos terceros países no han contribuido, al menos no de forma significativa, al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
7.3.3. Actividad exportadora de la industria de la Unión
(72)
La actividad exportadora se examinó también como uno de los factores conocidos distinto de las importaciones objeto de dumping, que pudo haber perjudicado al mismo tiempo a la industria de la Unión.
(73)
Las exportaciones de la industria de la Unión representaron por término medio cerca del 5 % de sus ventas totales de mecanismos de encuadernación con anillas durante el período de investigación del perjuicio y se mantuvieron relativamente estables. Se llega así a la conclusión provisional de que ello no pudo haber causado ningún perjuicio a la industria de la Unión.
7.4. Conclusión sobre la causalidad
(74)
El análisis anterior demostró que las importaciones procedentes de Tailandia causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión durante el período de investigación, habida cuenta de su volumen y nivel de precios. De hecho, las importaciones crecieron en términos absolutos, se comprobó que fueron objeto de dumping y que su nivel de precios era considerablemente inferior al de los precios aplicados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión a tipos de productos similares. En este mercado sensible a los precios, en el que el número de proveedores es relativamente limitado y el mercado es bastante transparente, un grado de subcotización superior al 30 % tuvo definitivamente un efecto importante en los precios de mercado.
(75)
El examen de los demás factores conocidos que podrían haber causado un perjuicio a la industria de la Unión puso de manifiesto que entre ellos estaba la contracción de la demanda. No obstante, a pesar del efecto negativo derivado de la disminución de la demanda en el mercado de la Unión, se llega a la conclusión provisional de que este factor no pudo romper el vínculo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión. De hecho, la contracción de la demanda debe verse en conjunción con los efectos de las importaciones objeto de dumping, que realmente exacerbaron el efecto negativo de la crisis financiera.
(76)
Basándose en el análisis anterior, que distingue y separa correctamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se llega a la conclusión provisional de que las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia han causado un perjuicio importante a la industria de la Unión, con arreglo al artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
8. INTERÉS DE LA UNIÓN
8.1. Observación preliminar
(77)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre el perjuicio del dumping, había razones de peso para concluir que la adopción de medidas antidumping en este caso concreto no redundaba en interés de la Unión. Para ello, y con arreglo a lo dispuesto en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se examinaron, basándose en toda la información suministrada, tanto los probables efectos de las medidas en todas las partes interesadas en este procedimiento, como las probables consecuencias derivadas de la no adopción de medidas.
(78)
Con el fin de evaluar el probable efecto de las medidas, se brindó a todas las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista, de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base. El productor de la Unión solicitante y cuatro importadores no vinculados respondieron al cuestionario. El otro productor de la Unión, que es asimismo importador, proporcionó cierta información y un usuario facilitó una respuesta al cuestionario.
8.2. Descripción del mercado de la Unión
(79)
Con el fin de comprender mejor los diferentes intereses en juego, se considera importante describir en primer lugar las características principales del mercado.
(80)
Las primeras medidas antidumping se impusieron en 1997 contra las importaciones de determinados mecanismos de encuadernación con anillas procedentes de China (6). El tipo de derecho inicial se aumentó tres años más tarde tras una reconsideración provisional. De hecho, esas medidas se han prorrogado recientemente por segunda vez tras una reconsideración por expiración en la que se demuestra que, de lo contrario, se reanudarían las importaciones objeto de dumping y perjudiciales (7).
(81)
Varias investigaciones pusieron de manifiesto que las medidas contra China se eludieron, por lo que se hicieron extensivas a Vietnam y la República Democrática Popular de Laos, respectivamente en 2004 y 2006, y su ámbito de aplicación tuvo que ampliarse asimismo a determinados mecanismos de encuadernación con anillas ligeramente modificados (8). Debe mencionarse, por último, que las importaciones del producto considerado procedentes de Tailandia fueron objeto de diferentes investigaciones antielusión en 2004 y 2008 y de una nueva investigación antidumping en 2008. Si bien estas investigaciones no se tradujeron en nuevas medidas, la investigación en curso ha demostrado claramente que el exportador tailandés facilitó información falsa en su respuesta al cuestionario.
(82)
Debe señalarse que los mecanismos de encuadernación con anillas son importados en el mercado de la Unión por distribuidores y agentes o directamente por los usuarios, es decir, las empresas que fabrican estos mecanismos.
(83)
Por último, debe recordarse que el número de productores de mecanismos de encuadernación con anillas que abastecen al mercado de la Unión es relativamente limitado. De hecho, además de los dos productores de la UE, hay un único productor conocido en Tailandia, uno en la India y algunos en China; estos últimos son objeto de medidas antidumping, como se ha explicado anteriormente. Ambos productores exportadores de Tailandia y la India son propiedad de empresas que tienen su sede en Hong Kong: Wah Hing Stationary, un comerciante de mecanismos de encuadernación con anillas que tiene un centro de producción en China, y World Wide Stationary, que ha firmado un acuerdo de suministro con Bensons, un distribuidor propiedad de la industria de la Unión.
8.3. Industria de la Unión
(84)
Se recuerda que, hace algunos años, la industria de la Unión ya se enfrentó a dificultades económicas graves debido, entre otras cosas, a las importaciones realizadas en condiciones desleales y tuvo que reestructurarse para garantizar su existencia, como se explica más adelante.
(85)
En el momento de presentarse la primera denuncia antidumping en 1995, la industria de la Unión se componía en realidad de dos productores: la empresa austriaca Koloman Handler GmbH y la empresa alemana Robert Krause GmbH & Co. Esas dos empresas ya llevaban presentes un largo período en el mercado de los mecanismos de encuadernación con anillas de la UE, pero su situación económica empeoró tanto que ambas tuvieron que declararse en quiebra. Robert Krause GmbH lo hizo en 1998 y su sucesora tuvo que presentar expediente de quiebra en 2002; por su parte, Koloman Hander se declaró insolvente en 2001. Ambas empresas fueron absorbidas por SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, que a su vez fue adquirida por Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, la solicitante en el presente caso.
(86)
Desde entonces, la actividad se ha reestructurado con el fin de competir mejor a escala mundial, pero sobre todo en el mercado principal del solicitante, es decir, el mercado de la UE. La reestructuración incluyó la adquisición de Bensons, un sólido comerciante de mecanismos de encuadernación con anillas que negociaba con empresas ubicadas en los Países Bajos, Singapur, el Reino Unido y los EE.UU.
(87)
Los esfuerzos realizados por la industria para mejorar su situación se han visto minados, sin embargo, ya que los efectos positivos de las medidas contra las importaciones desleales se han debilitado debido a las prácticas de absorción y elusión, como se ha explicado anteriormente. Así pues, no obstante la notable mejora conseguida, en concreto hasta 2008, la industria se mantuvo en una situación frágil, como se señala en la investigación que llevó a prorrogar las medidas antidumping contra China.
(88)
La investigación actual ha llegado a la conclusión de que, en los últimos años, la industria de la Unión viene sufriendo un perjuicio importante, causado por las importaciones objeto de dumping originarias de Tailandia.
(89)
Gracias a sus esfuerzos de reestructuración, la industria de la Unión ha demostrado ser un sector viable que está aún en condiciones de ocupar una parte considerable del mercado de la UE. No obstante, para lograr una situación sólida y próspera, dicha industria requiere una mayor y eficiente protección contra las importaciones objeto de dumping de todo origen. Entre 2008 y el período de investigación se perdieron cerca de sesenta puestos de trabajo y la industria de la Unión ha sufrido importantes pérdidas en los últimos años. Sin medidas contra las importaciones tailandesas desleales, no se puede excluir que el solicitante se vea obligado a poner fin a su actividad, con el consiguiente riesgo para otros más de 160 puestos de trabajo.
(90)
Habida cuenta de que se ha comprobado que las importaciones procedentes de Tailandia causan un perjuicio importante a la industria de la Unión, que esta industria ha realizado todos los esfuerzos de reestructuración necesarios y puede competir en un mercado en el que las importaciones sean justas y equitativas, se llega a la conclusión de que el establecimiento de medidas provisionales contra las importaciones de mecanismos de encuadernación con anillas originarios de Tailandia redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
8.4. Importadores y comerciantes
(91)
Tras el inicio de la investigación, cinco importadores, entre ellos el segundo productor de la Unión, se dieron a conocer y facilitaron una respuesta al cuestionario u otro tipo de información. Esas empresas representaban el 75 % de las importaciones de mecanismos de encuadernación con anillas procedentes de Tailandia durante el período de investigación.
(92)
Uno de los importadores antes mencionados, que representaba cerca del 20 % de todas las importaciones tailandesas, decidió poner fin a todas sus actividades vinculadas con el producto considerado después del período de investigación. En el caso de un segundo importador, el volumen de ventas de dicho producto se ha visto dividido por tres durante el período de investigación del perjuicio y solo representaba una parte menor de toda su cifra de negocios durante el período de investigación (en torno al 1 %). Además, este importador suspendió las compras a Tailandia en 2008 y optó por establecer relaciones comerciales con un distribuidor de la UE. Se llega, pues, a la conclusión de que la imposición de medidas no afectaría a la situación de estos dos importadores.
(93)
Otro importador, que representa menos del 10 % del total de las importaciones tailandesas, afirmó que, de imponerse medidas contra Tailandia, dejaría de tener fuentes de suministro alternativas y se vería obligado a poner fin a sus actividades en el sector de los mecanismos de encuadernación con anillas. A este respecto, en primer lugar debe recordarse que la finalidad de las medidas antidumping no es, sin embargo, excluir las importaciones al mercado de la Unión, sino permitir que continúen, aunque a precios que no sean objeto de dumping. Este importador podría pues seguir importando mecanismos de encuadernación con anillas procedentes de Tailandia, si bien pagando los derechos antidumping pertinentes y podría repercutir parcial o totalmente el aumento del coste a sus clientes.
(94)
Se reconoce, no obstante, que ello no se lograría tan fácilmente en vista de la sensibilidad del precio del producto y de la competencia de las importaciones procedentes de otros países como la India. Además, teniendo en cuenta la estructura del mercado de la Unión y el número limitado de productores mundiales, es muy probable que ese importador tenga dificultades para encontrar otras fuentes de suministro. Debe señalarse, no obstante, que la parte que suponen para la empresa las ventas de mecanismos de encuadernación con anillas, comparada con su cifra de negocios total, disminuyó durante el período de investigación del perjuicio, pasando de aproximadamente el 40 % al 25 %, y, lo que es más importante, la investigación puso de manifiesto que la actividad relacionada con este producto generó pérdidas importantes los últimos años. En otras palabras, ya en la actualidad hay dudas sobre la viabilidad de la actividad empresarial de este importador en el ámbito de los mecanismos de encuadernación con anillas.
(95)
El cuarto importador también afirmó que, en caso de imponerse medidas, tendría que abandonar el comercio del producto considerado debido a la falta de fuentes de suministro alternativas. En este caso, no obstante, las ventas de este tipo de mecanismos solo representaron una parte muy pequeña de la cifra de negocios total de la empresa durante el período de investigación, y únicamente una persona se ocupaba de ese producto; es muy probable que la empresa pudiera mantener con relativa facilidad toda la actividad, incluso sin el comercio de mecanismos de encuadernación con anillas, en caso de que la imposición de medidas fuese inevitable.
(96)
Así pues, se llega a la conclusión de que, aun cuando la imposición de medidas puede de hecho repercutir negativamente en la situación de los dos importadores mencionados, no afectaría de manera importante a sus actividades económicas generales.
(97)
La situación del último importador es menos clara, debido a que cerca de la mitad de sus ventas de mecanismos de encuadernación con anillas son productos tailandeses (representan una parte considerable de las importaciones totales de la UE de este tipo de mecanismos procedentes de Tailandia); la otra mitad se produce en la UE. Además, aunque la empresa vende principalmente mecanismos de palanca, las ventas del producto considerado representan una parte no desdeñable de su cifra de negocios total (en torno al 15 %). Asimismo, la empresa considera que estas ventas son cruciales porque sus clientes con frecuencia exigen que sus proveedores puedan suministrar una gama completa de productos.
(98)
Una parte significativa de la actividad de la empresa depende, pues, de las importaciones de mecanismos de encuadernación con anillas procedentes de Tailandia y, en concreto, de los productos menos complejos que son necesarios para ofrecer una gama completa de productos, una condición importante para mantener un número suficientemente amplio de clientes. Según la empresa, la imposición de medidas puede dar al traste con toda su actividad y causar la pérdida de unos 170 puestos de trabajo. Debe tenerse presente, no obstante, que esa cifra representa la plantilla total de la empresa y que se considera que la actividad vinculada con los mecanismos de encuadernación con anillas afecta a menos de 30 personas.
(99)
A este respecto, en primer lugar debe subrayarse que esa empresa consiguió mejorar su situación en el mercado del producto considerado en los últimos años -su cuota de mercado total de productos importados y su propia producción pasaron del 9 % al 15 % durante el período de investigación del perjuicio-, ya que aprovechó unas importaciones baratas y objeto de dumping.
(100)
En segundo lugar, podría sostenerse que esta empresa podría -al menos parcialmente- seguir importando de Tailandia, aunque no a precios objeto de dumping, o incluso considerar las medidas como una oportunidad para aumentar su producción o su capacidad de producción y las ventas de sus propios mecanismos de encuadernación con anillas. La propia empresa admitió esta posibilidad, aunque matizando que, de todas formas, tendría que hacer frente a la intensa competencia de los productos de la India, que, no obstante, son importados por diversas empresas y no solo por el comerciante vinculado a la industria de la Unión.
(101)
Es evidente que la empresa se enfrentaría de hecho a la intensa competencia de los productos de la India, que, durante el período de investigación, fueron por término medio ligeramente más caros que las importaciones tailandesas (+ 6 %). No obstante, en tanto no se demuestre que las importaciones de la India son objeto de dumping, este extremo solo debe considerarse el resultado de una competencia leal.
(102)
Por último, los efectos negativos de las medidas contra Tailandia podrían limitarse, sin embargo, si fuese posible alcanzar un cierto equilibrio entre el aumento de su propia producción y el mantenimiento de un determinado nivel de importaciones, si bien a precios que no fuesen objeto de dumping. Asimismo, se recuerda que el 75 % de la cifra de negocios de la empresa son ventas de otros productos.
(103)
Teniendo en cuenta lo expuesto anteriormente, se llega a la conclusión provisional de que la imposición de medidas provisionales solo tendría efectos negativos importantes en la situación del último importador, es decir, el otro productor de la Unión; este último, sin embargo, anteriormente se ha beneficiado con creces de las importaciones a precios bajos y objeto de dumping procedentes de Tailandia, y los efectos negativos serían fundamentalmente el resultado de la competencia con las importaciones procedentes de la India, que no puede considerarse una competencia desleal.
8.5. Usuarios
(104)
Un usuario contestó al cuestionario y dio a conocer que unas tres cuartas partes de sus compras de mecanismos de encuadernación con anillas eran importaciones de países distintos de Tailandia; el resto se repartía más o menos equitativamente entre la industria de la Unión y Tailandia.
(105)
Este usuario afirmó que, en caso de imponerse medidas, las fuentes de suministro quedarían limitadas y se crearía una situación monopolística. Esta suposición se basa en la idea de que la industria de la Unión y el comerciante vinculado a ella, Bensons, un importador de productos de la India, se convertirían prácticamente en la única fuente de suministro en el mercado de la Unión. Algunos importadores respaldaron los mismos argumentos.
(106)
A este respecto, debe señalarse en primer lugar que el hecho de que el número de proveedores en el mercado de la Unión sea limitado no es un motivo en sí mismo para no imponer medidas antidumping con el fin de rectificar un comercio desleal. De hecho, se considera que, sin medidas, es probable que la industria de la Unión desaparezca, y este productor aún representa el 25 % de las ventas en el mercado de la UE y puede entregar productos especializados y estándar en la UE. Así pues, redundaría también en beneficio de los usuarios que esta industria siguiese funcionando en el mercado.
(107)
En segundo lugar, no se excluye que, a pesar de la imposición de medidas, las importaciones procedentes de Tailandia sigan estando presentes en el mercado de la Unión, aun cuando puedan disminuir en volumen. De igual modo, como se ha explicado anteriormente, es probable que el segundo productor de la Unión esté en condiciones de mantener o incluso ampliar su actividad vinculada con los mecanismos de encuadernación con anillas.
(108)
Por último, las importaciones procedentes de la India se mantendrán y los usuarios, incluido el único usuario que ha cooperado, podrán seguir adquiriendo mecanismos de encuadernación con anillas en este país. Aunque el comerciante vinculado de la industria de la Unión tenga un contrato con los productores indios, no quiere decir que sea el importador o distribuidor exclusivo de productos indios. Al contrario. De hecho, otras empresas distribuyen también mecanismos de encuadernación con anillas procedentes de la India en el mercado de la Unión y los usuarios pueden comprar este tipo de mecanismos directamente de la India. En esta situación, debe hacerse hincapié en que aproximadamente dos tercios de las exportaciones indias a la UE las comercializan o compran empresas distintas de Bensons, el comerciante vinculado a la industria de la Unión.
(109)
Basándose en lo expuesto anteriormente, se llegó a la conclusión provisional de que muy probablemente las medidas antidumping contra las importaciones de mecanismos de encuadernación con anillas originarios de Tailandia no tendrían en conjunto efectos negativos importantes sobre los usuarios de esos productos.
8.6. Conclusión sobre el interés de la Unión
(110)
En vista de lo que antecede, se llega a la conclusión provisional de que, en conjunto, basándose en la información disponible relativa al interés de la Unión, no hay razones convincentes contra la imposición de medidas provisionales contra las importaciones de mecanismos de encuadernación con anillas originarios de Tailandia. Aun cuando la imposición de medidas pueda tener consecuencias negativas en la situación del otro productor de la Unión (véase la sección sobre los importadores), que sacó provecho en su día de las importaciones objeto de dumping, se considera que ello no anula la necesidad de subsanar los efectos negativos de las importaciones desleales sobre la situación de la industria de la Unión.
9. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
9.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(111)
En vista de las conclusiones sobre el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, conviene imponer medidas antidumping provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping causen nuevos perjuicios a la industria de la Unión.
(112)
A efectos de la determinación del nivel de estas medidas, se han tenido en cuenta los márgenes de dumping constatados y la cuantía de los derechos necesarios para eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión.
(113)
Al calcular la cuantía del derecho necesario para contrarrestar los efectos del perjuicio, se pensó que cualquier medida que se adoptara debía permitir a la industria de la Unión sufragar los costes de producción y obtener unos beneficios antes de impuestos que los productores de este tipo pudiesen alcanzar razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, sin importaciones objeto de dumping, por las ventas de un producto similar en la Unión. De manera provisional se considera que un margen de beneficios del 5 % sobre la cifra de negocios podría estimarse un mínimo adecuado que la industria de la Unión podría haber esperado obtener de no haber habido dumping. Es el mismo porcentaje que se ha utilizado en procedimientos anteriores con respecto al mismo producto y no hay datos que indiquen que las circunstancias hayan cambiado al respecto y que este nivel no sería adecuado en este caso. Sobre esta base, se ha calculado un precio no perjudicial para los productores de la Unión del producto similar.
(114)
A continuación se determinó el aumento de precio necesario comparando, por tipo de producto, el precio de importación medio ponderado del productor exportador en Tailandia con el precio no perjudicial de los tipos de productos vendidos por los productores de la Unión en el mercado de la Unión durante el período de investigación. Toda diferencia derivada de esta comparación se expresó como porcentaje del valor cif de importación medio de los tipos comparados. El margen del perjuicio resultante era superior al margen de dumping.
9.2. Medidas provisionales
(115)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben establecerse medidas antidumping provisionales con respecto a las importaciones procedentes de Tailandia al nivel del margen de dumping y de perjuicio más bajos, de conformidad con la regla del derecho más bajo. En el presente caso, el tipo de derecho debe fijarse en consecuencia al nivel de los márgenes de dumping constatados.
(116)
Por lo tanto, los márgenes de eliminación del perjuicio y de dumping y los tipos del derecho antidumping provisional propuestos para Tailandia, expresados en precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Productor exportador
Tipo del derecho antidumping provisional
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tailandia
17,2 %
Todas las demás empresas
17,2 %
10. DISPOSICIÓN FINAL
(117)
Para garantizar una gestión correcta, debe establecerse un período en el que las partes interesadas que se han dado a conocer dentro del plazo especificado en el anuncio de inicio del procedimiento podrán comunicar por escrito sus observaciones y solicitar ser oídas. Debe hacerse constar, además, que todas las conclusiones relativas al establecimiento de derechos formuladas a efectos del presente Reglamento son provisionales y podrán reconsiderarse a efectos de cualquier derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre los mecanismos de encuadernación con anillas, clasificados actualmente en el código NC ex 8305 10 00 (códigos TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 y 8305100036) y originarios de Tailandia. A efectos del presente Reglamento, los mecanismos de encuadernación con anillas consisten en al menos dos láminas o alambres de acero con al menos cuatro semianillas de alambre de acero que se fijan a ellos y que se mantienen juntos mediante una cubierta de acero. Se pueden abrir tirando de las semianillas o mediante un pequeño mecanismo activador de acero que está fijado al mecanismo de encuadernación con anillas.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 será del 17,2 %.
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto contemplado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo disposición en contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones en función de los cuales se ha adoptado el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas por la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
Con arreglo al artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán realizar comentarios respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento será aplicable durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 10 de febrero de 2011.