ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 21 de marzo de 2012
sobre la Ayuda estatal SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) aplicada por la República Checa a České aerolinie, a.s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - posibles elementos de Ayuda de Estado de un préstamo concedido por Osinek a.s.)
[notificada con el número C(2012) 1664]
(El texto en lengua checa es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2012/637/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Vista la Decisión por la cual la Comisión decidió incoar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (1) con respecto a la ayuda SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/09) (2),
Tras emplazar a las partes interesadas a que presenten sus observaciones, de conformidad con los citados artículos, y teniendo en cuenta dichas observaciones,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
(1)
En mayo de 2009, sobre la base de información públicamente disponible, la Comisión tuvo conocimiento de que una empresa de propiedad estatal en liquidación denominada Osinek a.s. («Osinek») había aceptado conceder un préstamo de 2 500 millones de coronas checas (CZK) (aproximadamente 100 millones EUR) a ČSA - Czech airlines, a.s. («ČSA»). La Comisión solicitó información a la República Checa mediante cartas de 14 de mayo de 2009 y 24 de septiembre de 2009. La República Checa facilitó a la Comisión información adicional mediante cartas de 10 de septiembre de 2009 y 25 de noviembre de 2009.
(2)
Mediante carta de 24 de febrero de 2010, la Comisión notificó a la República Checa su decisión de incoar el procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del TFUE en relación con la medida («la decisión de incoación»). La República Checa presentó observaciones sobre esta decisión mediante carta de 26 de abril de 2010. La Comisión formuló nuevas preguntas mediante carta de 6 de julio de 2010, a las que la República Checa contestó el 15 de septiembre de 2010.
(3)
La decisión de incoación se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea. La Comisión invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones sobre la medida.
(4)
La Comisión recibió observaciones de cuatro partes interesadas: Travel Service e Icelandair Group el 10 de marzo de 2011, Czech Connect Airlines a.s. el 11 de marzo de 2011, JOB AIR Technic a.s. el 10 de marzo de 2011 y ČSA el 14 de marzo de 2011. La Comisión remitió estas observaciones a la República Checa, a la que se dio la posibilidad de responder. La Comisión recibió la respuesta mediante carta de 12 de mayo de 2011.
2. DESCRIPCIÓN DETALLADA DE LA MEDIDA
2.1. El préstamo de Osinek
(5)
La medida objeto de la investigación es un préstamo concedido el 30 de abril de 2009 por Osinek a la línea aérea nacional, ČSA. El préstamo se desembolsó en tres tramos de la siguiente manera:
a)
el primer tramo, de 800 millones CZK, el 11 de mayo de 2009;
b)
el segundo tramo, de 900 millones CZK, el 30 de julio de 2009, y
c)
el tercer tramo, de 800 millones CZK, el 24 de septiembre de 2009.
(6)
La fecha de reembolso prevista era el 30 de noviembre de 2010, con posibilidad de prórroga. El tipo de interés sobre el préstamo era el Tipo Interbancario de Oferta a tres meses de Praga («PRIBOR») más 300 puntos básicos como prima de riesgo, es decir el 5,51 % en la fecha en que se firmó el contrato de préstamo. Los intereses eran pagaderos de forma trimestral el último día laborable del trimestre natural (período de intereses). Se calculaban diariamente desde el día anterior al reembolso del préstamo de Osinek.
(7)
Según las autoridades checas, el margen de riesgo de 300 puntos básicos refleja correctamente un margen de riesgo apropiado para la situación financiera de la empresa, que tenía una calificación de B para Standard & Poor’s (situación financiera vulnerable), y el nivel de colateralización del préstamo, que ascendía al 110 % del importe del mismo.
(8)
La garantía colateral utilizada para avalar el préstamo comprendía inmuebles ubicados en el aeropuerto Ruzyně de Praga, terrenos, existencias y piezas de recambio. El valor de mercado de la mayor parte de la garantía colateral lo estableció un experto independiente. Se celebraron cuatro adendas al contrato de préstamo de Osinek por las que se amplían y se modifican los activos relacionados con la garantía colateral (3). Las autoridades checas alegan que todos estos cambios respetaban la condición estipulada en el contrato de préstamo de Osinek de que el importe real del préstamo no debía superar en ningún momento el 90 % del valor de la garantía colateral o el importe máximo acordado del préstamo.
(9)
El préstamo de Osinek no se reembolsó como se había previsto inicialmente, sino que fue descolateralizado y la deuda capitalizada el 30 de junio de 2010 (permuta de deuda por capital).
Cuadro 1
Visión general de los activos que garantizan el préstamo de Osinek
Garantía colateral
Valor en CZK (millones)
Valor determinado por:
Período de utilización
Edificio operativo-Hangar F (incluido el terreno que ocupa el edificio)
[925-990] (4)
YBN Consult-Znalecký ústav s.r.o., dictamen pericial de 1 de junio de 2009
Desde el 11 de mayo de 2009 (primer tramo)
Edificio administrativo «APC» (incluido el terreno que ocupa el edificio)
[735-770]
YBN Consult-Znalecký ústav s.r.o., dictamen pericial de 5 de julio de 2009
Del 30 de julio de 2009 (segundo tramo) al 9 de diciembre de 2009, (cancelado por la tercera adenda)
Piezas de recambio (piezas de recambio rotatorias y/o motores sustitutivos)
[150-165]
Valoración basada en el valor contable neto a 30 de septiembre de 2009
Desde el 24 de septiembre de 2009 (tercer tramo)
Piezas de recambio [rotatorias, tipo A310 (todas) y Boeing]
[520-575]
Valoración basada en el valor contable neto a 30 de septiembre de 2009
Del 24 de septiembre de 2009 (tercer tramo) al 25 de enero de 2010 (cuarta adenda)
Terreno en torno al edificio administrativo «APC»
[60-65]
YBN Consult-Znalecký ústav s.r.o., dictamen pericial de 5 de julio de 2009
Del 23 de julio de 2009 (primera adenda) al 25 de enero de 2010
Terreno en torno al Hangar F y adyacente a él
[105-115]
YBN Consult-Znalecký ústav s.r.o., dictamen pericial de 5 de julio de 2009
Desde el 23 de julio de 2009 (primera adenda)
Piezas de recambio, tipo: A319/320
[265-290]
Sobre la base del valor contable neto
Desde el 23 de julio de 2009 (primera adenda)
Piezas de recambio, tipo: A310, ATR y Boeing
[440-485]
Sobre la base del valor contable neto
Desde el 22 de septiembre de 2009 (segunda adenda)
Simulador de vuelo
[155-170]
YBN Consult-Znalecký ústav s.r.o., dictamen pericial de 10 de septiembre de 2009
Desde el 22 de septiembre de 2009 (segunda adenda)
1 Boeing 737-55s, matrícula: OK CGK
[140-155]
YBN Consult-Znalecký ústav s.r.o., dictamen pericial de 7 de diciembre de 2009
Desde el 9 de diciembre de 2009 (tercera adenda)
2 Boeing 737-55s, matrículas: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult-Znalecký ústav s.r.o., dictamen pericial de 7 de diciembre de 2010
Del 9 de diciembre de 2009 (tercera adenda) al 25 de enero de 2010 (cuarta adenda)
IT
[80-85]
PROSCON-s.r.o., dictamen pericial de 30 de noviembre de 2009
Desde el 9 de diciembre de 2009 (tercera adenda)
marca comercial «ČSA CZECH AIRLINES»
[140-155]
Vladimir Cmejla, dictamen pericial de 30 de noviembre de 2009
Desde el 9 de diciembre de 2009 (tercera adenda)
Cuota de ČSA en ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON-s.r.o., dictamen pericial de 20 de enero de 2010
Desde el 25 de enero de 2010 (cuarta adenda)
2.2. Ámbito de aplicación de esta Decisión
(10)
La decisión de incoar el procedimiento, con fecha de 24 de febrero de 2010, se refiere al préstamo de Osinek de 2 500 millones CZK sobre la base del contrato de préstamo celebrado el 30 de abril de 2009, y asume que la descolateralización del préstamo sobre la base de la resolución no 1343 del Gobierno checo, de 26 de octubre de 2009, ya se había llevado a cabo. Sin embargo, la descolateralización del préstamo y su capitalización (la permuta de deuda por capital) fueron notificadas a la Comisión el 12 de mayo de 2010 (SA.30908 ČSA-Czech Airlines-plan de reestructuración) y aplicadas en junio de 2010. Por ello, la presente Decisión solo se refiere al préstamo de Osinek de 2 500 millones CZK sobre la base del contrato de préstamo celebrado el 30 de abril de 2009. La evaluación de la descolateralización y la subsiguiente permuta de deuda por capital del préstamo de Osinek serán objeto de la decisión final en el asunto SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek era una sociedad instrumental creada con intención de supervisar el cierre de minas de carbón en la República Checa y su revitalización. En el momento en que se concedió el préstamo, era propiedad al 100 % de las autoridades checas bajo la supervisión del Ministerio de Hacienda. El 5 de noviembre de 2008 Osinek entró en liquidación. Antes de su liquidación, Osinek disponía aún de fondos, y buscó supuestamente diferentes posibilidades de inversión. El contrato de préstamo de Osinek se celebró y fue firmado en su nombre por su síndico el 30 de abril de 2009. Con el fin de identificar riesgos potenciales asociados con el préstamo, Osinek encargó un análisis económico de ČSA a un experto independiente, European Business Consulting spol. s.r.o. («EBC»), así como un análisis jurídico al bufete de abogados JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
El 29 de septiembre de 2009 Osinek y el Ministerio de Industria y Comercio de la República Checa firmaron un acuerdo en virtud del cual las cuentas por cobrar de Osinek a ČSA derivadas del contrato de préstamo de la primera se asignaron al Ministerio como resultado del procedimiento de liquidación de la misma. ČSA recibió notificación de esta asignación el mismo día. El 8 de marzo de 2010 se completó el procedimiento de liquidación de Osinek.
(13)
El 3 de mayo de 2010, el Gobierno checo aprobó la Resolución no 333 sobre un plan de reestructuración para ČSA en que el Gobierno checo dio instrucciones al Ministerio de Industria y Comercio para que liberara los activos pignorados correspondientes a algunas de las garantías colaterales antes del aumento de capital de ČSA. La capitalización del préstamo (permuta de deuda por capital) se basaba jurídicamente en dicha Resolución y se aplicó el 30 de junio de 2010.
2.4. El beneficiario, ČSA
(14)
ČSA ha sido la compañía aérea nacional de la República Checa desde 1923. Tiene su sede en Praga y opera desde el aeropuerto Ruzyně de dicha ciudad. ČSA es la mayor compañía aérea con sede en el aeropuerto Ruzyně de Praga y transporta al 37 % de los pasajeros cuyo origen o destino es esta ciudad. ČSA es miembro de la SkyTeam alliance. Antes de la reestructuración, la flota de ČSA estaba compuesta por 51 aeronaves. ČSA ofrece servicios regulares de transporte aéreo (a 104 destinos de 44 países). ČSA también ofrece vuelos chárter, servicios de transporte, servicios de asistencia en tierra (gestiona aproximadamente el 60 % de todos los pasajeros en el aeropuerto Ruzyně de Praga), servicios de mantenimiento de aeronaves, servicios de formación para la tripulación, servicios de restauración, y gestiona tiendas libres de impuestos en el aeropuerto Ruzyně de Praga y ventas libres de impuestos a bordo.
2.4.1. Estructura de propiedad
(15)
ČSA es una sociedad estatal. El 95,69 % de sus acciones es propiedad de la República Checa a través del Ministerio de Hacienda. Los accionistas minoritarios son Česká pojištovna, a.s. (2,26 %), la ciudad de Praga (1,53 %) y la ciudad de Bratislava (0,51 %).
(16)
Tras el proceso de reestructuración, el Estado pretende encontrar un socio estratégico para ČSA. Como preparación para la privatización prevista, el Gobierno checo decidió crear una nueva estructura empresarial bajo la égida de Český Aeroholding, a.s. («ČAH»).
(17)
El 25 de octubre de 2011, el organismo de competencia checo aprobó la creación de ČAH que incluirá ČSA, el aeropuerto Ruzyně de Praga y las actuales filiales de ČSA (Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics y ČSA Services s.r.o.). La gestión y la estructura de ČAH incluirían elementos de una estructura de holding financiero, siendo su finalidad la de reestructurar las empresas agrupadas en el holding para facilitar su acceso a la financiación comercial y prepararlas para la futura privatización.
2.4.2. Situación financiera de la empresa
(18)
ČSA ha experimentado dificultades que empeoraron significativamente en 2009, en el momento álgido de la crisis económica actual. Aunque la empresa no pudo considerarse en ningún momento incursa en un procedimiento de insolvencia con arreglo a la legislación nacional checa, registró una tendencia claramente negativa en la evolución de sus principales indicadores financieros.
Cuadro 2
Patrimonio neto y capital social de ČSA, 2006-2008 (miles CZK)
2006
2007
2008
2009
Patrimonio neto
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Fuente: Informes anuales de ČSA.
Cuadro 3
Cambios financieros en ČSA (miles CZK)
(miles) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Beneficios/pérdidas
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Volumen de negocios (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Flujo de caja neto de las operaciones
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Deuda
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Valor neto de los activos
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Fuente: Estados financieros facilitados por ČSA.
(19)
La empresa obtuvo beneficios en 2007 y 2008, pero sus resultados se deterioraron significativamente en 2009. Su volumen de negocios había disminuido ligeramente a lo largo de los cuatro años anteriores, pero el flujo de caja disminuyó considerablemente. El nivel de la deuda fue más o menos estable. La empresa compensó sus pérdidas mediante la venta de activos, especialmente en el ejercicio financiero de 2009.
(20)
La situación de la empresa empeoró a lo largo de 2009, en particular después del verano, que es tradicionalmente un período rentable para ČSA
2.5. La decisión de incoación
(21)
El 24 de febrero de 2010, la Comisión incoó el procedimiento de investigación formal. En su Decisión, la Comisión expresó dudas sobre si ČSA ya estaba en crisis en el sentido de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis («las Directrices») (6) en el momento de recibir el préstamo.
(22)
Además, la Comisión expresó dudas sobre si las condiciones del préstamo de Osinek a ČSA, teniendo en cuenta su situación financiera, confirieron una ventaja económica que la empresa receptora no habría obtenido en condiciones normales de mercado. Además, la Comisión dudaba que, si el préstamo implicaba ayuda estatal, esta pudiera considerarse compatible en virtud de las normas aplicables en materia de ayudas estatales, en particular la Comunicación de la Comisión «Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera» («el marco temporal») (7). Si se constatara que el préstamo de Osinek constituye ayuda estatal, la medida tendría efectos perjudiciales sobre la competencia, es decir, sobre las empresas que operan las rutas desde el aeropuerto Ruzyně de Praga o que compiten con ČSA y sus filiales en otros mercados.
3. OBSERVACIONES DE LA REPÚBLICA CHECA
(23)
En respuesta a la decisión de incoación, la República Checa presentó observaciones en las que sostenía que el préstamo de Osinek cumplía con el «principio del inversor en una economía de mercado», ya que no ofrecía a ČSA ventajas económicas indebidas.
(24)
En particular, la República Checa es de la opinión de que en la fecha de la firma del contrato de préstamo de Osinek, ČSA no era una empresa en crisis, y no lo fue hasta agosto de 2009. La República Checa sostiene que, a pesar de sus crecientes problemas, ČSA siempre ha podido garantizar su viabilidad. Sin embargo, la situación cambió a finales de 2008 y principios de 2009 y siguió deteriorándose a lo largo de todo el año, debido a la recesión económica mundial, que tuvo un grave impacto sobre los mercados mundiales del transporte (8). Esto, combinado con la desestabilización de los mercados del petróleo y las fluctuaciones monetarias, contribuyó al deterioro de la situación financiera de ČSA.
(25)
A lo largo de 2009, ČSA basó sus previsiones en los resultados de los ejercicios anteriores y esperaba unos resultados notablemente mejores en la temporada de verano. Sin embargo, los resultados de la primera mitad de 2009 comunicados a la dirección a mediados de agosto mostraron una importante disminución de los ingresos medios de ČSA en junio. En agosto de 2009 la dirección vio claro que la empresa ya no era capaz de seguir operando sin aplicar de manera inmediata recortes en los costes y recibir asistencia financiera de fuentes externas.
(26)
Con respecto a los posibles elementos de ayuda estatal en el préstamo de Osinek, la República Checa considera que el tipo de interés cumple los requisitos de la Comunicación de la Comisión relativa a la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización («la Comunicación sobre los tipos de referencia») (9). En particular, la República Checa afirma que resulta oportuno utilizar el índice PRIBOR a tres meses como tipo base para determinar el tipo de interés del préstamo en cuestión, teniendo en cuenta la inestabilidad de los mercados financieros en el momento de la firma del contrato de préstamo de Osinek.
(27)
ČSA no es evaluada siguiendo los sistemas de calificación, de modo que la República Checa no puede facilitar pruebas de su hipótesis de que ČSA tenía una calificación de B en el momento en que se firmó el contrato de préstamo de Osinek. Sin embargo, la República Checa hace referencia a un informe de 27 de abril de 2009 elaborado por EBC según el cual ČSA era solvente.
(28)
La República Checa reitera que, a efectos de garantizar el préstamo, se pidió a ČSA que ofreciera una garantía por un importe de al menos el 110 % del préstamo durante toda la vida del mismo. Así pues, el importe del préstamo realmente concedido a ČSA no debía superar en ningún momento el 90 % del valor de la garantía colateral. La República Checa confirmó que este requisito se cumplía en todos los casos y presentó informes de evaluación de los activos utilizados como garantía colateral del préstamo.
(29)
Además, la República Checa argumenta que el síndico de Osinek, a la vista del hecho de que Osinek tenía una cantidad considerable de recursos financieros disponibles, sondeó las posibilidades de inversión para generar ingresos. Antes de celebrar el contrato de préstamo de Osinek, el síndico encargó a la compañía consultora independiente, EBC, y al despacho de abogados JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík que elaboraran un análisis económico y jurídico de la oferta de préstamo. El análisis de EBC confirmó que ČSA podía considerarse solvente y que el riesgo de que el préstamo a ČSA pudiera acarrear pérdidas o perjuicios a Osinek era mínimo. Basándose en este análisis, el síndico decidió que el préstamo a ČSA sería una forma de rentabilizar en forma de depósito los recursos financieros de los que disponía Osinek.
(30)
Además, la República Checa alega que, aunque la Comisión comprobó que las condiciones del préstamo de Osinek eran más favorables que las ofrecidas en el mercado, el préstamo sería compatible con las condiciones establecidas en el marco temporal.
4. OBSERVACIONES DE LAS PARTES INTERESADAS
(31)
Durante el procedimiento formal de investigación, la Comisión recibió observaciones de tres terceros interesados y del beneficiario de la medida objeto de examen, ČSA (apartado 4).
(32)
Las observaciones de ČSA reflejan en esencia las observaciones de la República Checa sobre la decisión de incoación antes mencionada. ČSA reitera que el préstamo de Osinek se concedió en condiciones de mercado, dado que Osinek actuó como un agente racional en una economía de mercado motivado por objetivos comerciales más que económicos o de política social. Además, ČSA aporta observaciones sobre la cuantificación de los posibles elementos de ayuda, si la Comisión concluyera que el préstamo de Osinek se concedió a un tipo de interés ventajoso, es decir, asumiendo que la calificación de ČSA fuera inferior a «B» y/o la garantía colateral no se clasificara como «elevada».
(33)
Todos los terceros interesados son competidores de ČSA y están representados por el mismo bufete de abogados. Por lo tanto, su razonamiento es idéntico en cierta medida. Los terceros interesados afirman que el préstamo de Osinek ofreció a ČSA ayuda estatal que permitió a la empresa competir deslealmente cobrando precios que los otros competidores que no han recibido ninguna subvención estatal no pueden ofrecer sin perder la capacidad de cubrir sus costes y generar un beneficio razonable (10).
(34)
Los terceros interesados afirman que ČSA pasaba por graves dificultades ya antes del 1 de julio de 2008. Además, alegan que Osinek ofreció el préstamo a un tipo de interés mucho más bajo de lo que exigiría un banco en circunstancias similares, teniendo en cuenta la situación financiera de ČSA, la duración del reembolso, la calidad de la garantía colateral y la baja probabilidad de reembolso real. En esas circunstancias, el préstamo de Osinek constituiría una ayuda estatal ilegal incompatible con la normativa de la UE. Un competidor que presentó observaciones alega que ČSA cumplía la condición de que más de la mitad de su capital social había desaparecido en 2007, 2008 y 2009. Además, en los años 2008 y 2009 más de una cuarta parte del capital social de ČSA había desaparecido a lo largo de los 12 meses previos. El mismo competidor explica que de la disminución del capital social de ČSA en 2008 puede deducirse que el 1 de julio de 2008 la empresa ya cumplía las dos condiciones para considerarla una empresa en crisis en el sentido de lo dispuesto en el apartado 10, letra a), de las Directrices.
(35)
Los terceros interesados también alegan que debido al flujo de caja operativo negativo, la pluralidad de acreedores y la existencia de obligaciones financieras debidas y pagaderas en el plazo de 30 días, puede asumirse que la empresa sufrió una insolvencia inminente desde finales del año 2007 y, por lo tanto, debe considerarse una empresa en crisis desde 2007 [de conformidad con el apartado 10, letra c), de las Directrices].
5. OBSERVACIONES DE LA REPÚBLICA CHECA SOBRE LAS PRESENTADAS POR LAS PARTES INTERESADAS
(36)
La República Checa no estaba de acuerdo con las observaciones de los terceros interesados y sí lo estaba con las presentadas por ČSA. La República Checa mantuvo su argumento de que el préstamo de Osinek se concedió en condiciones de mercado y de acuerdo con la Comunicación sobre el tipo de referencia. Además, las autoridades checas sostienen que ČSA pudo operar sin ayuda estatal hasta el segundo semestre de 2009. Los activos de ČSA no estaban seriamente dañados ni siquiera en el primer semestre de 2009, y su valor aumentó realmente de [8 340-9 255] millones CZK en el primer trimestre de 2009 a [8 990-9 920] millones CZK en el segundo trimestre de 2009.
(37)
La República Checa señala que, aunque ČSA publica los resultados de sus operaciones elaborados de conformidad tanto con las Normas de Contabilidad Checas («CAS») como con las Normas Internacionales de Información Financiera (NIIF), las terceras partes interesadas basaron sus observaciones únicamente en los resultados elaborados de acuerdo con las CAS, cuya metodología no ofrece una imagen real de las operaciones de la empresa. Las cuentas elaboradas con arreglo a las NIIF ofrecen mejor información sobre la situación financiera de la empresa y son, por lo tanto, más apropiadas. ČSA utiliza las CAS por imperativo de la legislación fiscal checa. Sin embargo, las actividades de ČSA no se limitan a la República Checa, sino que son internacionales, motivo por el cual la empresa ha venido utilizando las NIIF. La República Checa señala que los bancos aplican las NIIF en sus decisiones de préstamo porque las consideran más precisas que las CAS.
(38)
Por último, la República Checa ofreció pruebas que demuestran que en el momento en que se concedió el préstamo de Osinek, ČSA no cumplía las condiciones de insolvencia en virtud de la Ley de Insolvencia Checa (11).
6. PRESENCIA DE AYUDA ESTATAL
(39)
En virtud del artículo 107, apartado 1, del TFUE, serán incompatibles con el mercado interior, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.
(40)
Los criterios establecidos en el artículo 107, apartado 1, del TFUE son acumulativos. Por lo tanto, a fin de determinar si las medidas notificadas constituyen una ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE, deberán cumplirse todas las condiciones siguientes. El apoyo financiero tendrá que:
-
ser concedido por el Estado o mediante fondos estatales,
-
conferir una ventaja económica al beneficiario,
-
favorecer a determinadas empresas o producciones,
-
falsear o amenazar falsear la competencia,
-
afectar a los intercambios comerciales entre Estados miembros.
6.1. Recursos estatales e imputabilidad
(41)
El concepto de ayuda estatal es aplicable a cualquier ventaja directa o indirecta, financiada con fondos estatales, concedida por el propio Estado o por organismos intermedios que actúen en virtud de los poderes conferidos por el Estado.
(42)
Por lo tanto, es preciso determinar, en primer lugar, si el préstamo de Osinek debe considerarse como fondos estatales. Como se ha mencionado anteriormente, en el momento en que se concedió el préstamo, Osinek era propiedad al 100 % del Ministerio de Hacienda de la República Checa y, por esta razón, con independencia de su situación empresarial o jurídica de otro tipo, es una empresa pública en el sentido del artículo 2, letra b), de la Directiva 2006/111/CE de la Comisión, de 16 de noviembre de 2006, relativa a la transparencia de las relaciones financieras entre los Estados miembros y las empresas públicas, así como a la transparencia financiera de determinadas empresas (12). Así pues, la Comisión considera que el préstamo de Osinek se financia con fondos estatales.
(43)
No obstante, el Tribunal de Justicia también ha fallado que, aunque el Estado puede controlar una empresa pública y ejercer una influencia dominante sobre sus operaciones, no puede presumirse automáticamente el ejercicio efectivo de ese control en un caso concreto. Una empresa pública puede actuar con más o menos independencia según el grado de autonomía que le conceda el Estado. Por lo tanto, el simple hecho de que una empresa pública se encuentre bajo control estatal no es suficiente para que las medidas adoptadas por esa empresa, como el contrato de préstamo en cuestión, se consideren imputables al Estado. También es necesario examinar si debe considerarse que los poderes públicos han estado implicados, de un modo u otro, en la adopción de esta medida. Sobre este punto, el Tribunal indicó que la imputabilidad al Estado de una medida adoptada por una empresa pública puede deducirse de un conjunto de indicios derivados de las circunstancias del asunto y del contexto en el que se adoptó la medida (13).
(44)
Estos indicios pueden ser la integración de la empresa en las estructuras de la administración pública, la naturaleza de sus actividades y el hecho de desarrollarlas en el mercado compitiendo normalmente con empresas privadas, el estatuto jurídico de la empresa (en el sentido de si se rige por el Derecho público o por el Derecho de sociedades común), la intensidad de la supervisión ejercida por las autoridades públicas en la gestión de la empresa, o cualquier otro indicio que muestre una intervención de las autoridades públicas en el caso concreto en la adopción de la medida o la improbabilidad de que no hayan intervenido, habida cuenta igualmente del alcance de esta, de su contenido o de las condiciones que entrañe.
(45)
La Comisión observa que la mayoría de los miembros del Consejo de Supervisión de Osinek son representantes de las autoridades públicas (como el Ministerio de Hacienda).
(46)
Osinek inició un proceso de liquidación el 5 de noviembre de 2008, en virtud de la decisión de su único accionista, de la misma fecha. Aunque, de acuerdo con la legislación checa, el síndico debe actuar siguiendo sus criterios, sin recibir instrucciones de los organismos de la empresa durante el proceso de liquidación, la Comisión señala, además, que el síndico fue designado por el Ministerio de Hacienda de la República Checa en su condición de accionista único de Osinek.
(47)
Además, las autoridades checas han facilitado a la Comisión dictámenes de expertos de JUDr. Jiří Rybář y JUDr. Pavel Štrbík que recomendaban que, antes de adoptar la decisión de conceder un préstamo a ČSA, el síndico de Osinek debía consultar a su accionista, la República Checa.
(48)
Por lo que se refiere a la supervisión de las actividades de Osinek por el Estado, la Comisión observa, asimismo, que el Gobierno checo también adoptó posteriormente la decisión de descolateralizar el préstamo de Osinek y hacer una permuta de la deuda por capital social de ČSA mediante la Resolución no 333.
(49)
Por consiguiente, la Comisión concluye que la decisión de conceder el préstamo de Osinek es imputable al Estado checo. El préstamo de Osinek debe considerarse, por lo tanto, financiado con fondos estatales.
6.2. Ventaja económica
(50)
La Comisión señala que, con arreglo a reiterados principios de la legislación de la UE, si el Estado concede capital adicional a una empresa en mejores condiciones que las condiciones normales de mercado, podría entrar en el ámbito de aplicación del artículo 107, apartado 1, del TFUE, ya que favorecería a esa empresa concreta en el sentido de dicho artículo. A fin de determinar si el Estado ha concedido a una empresa una ventaja económica que no habría obtenido en condiciones normales de mercado, la Comisión aplica el «principio del inversor en una economía de mercado» («el PIEM») (14).
(51)
De acuerdo con este principio, no existiría ayuda estatal si, en circunstancias similares, un inversor privado de un tamaño comparable al de los organismos que operan en el sector público pudiera, operando en las condiciones normales de mercado de una economía de mercado, haberse visto inducido a hacer la aportación de capital aludida. Por consiguiente, la Comisión debe valorar si un inversor privado habría efectuado la transacción de que se trata en las mismas condiciones. El comportamiento previsto del hipotético inversor privado es el de un inversor prudente cuyo objetivo de maximización de beneficios se subordina por prudencia al nivel de riesgo aceptable por una tasa de rendimiento determinada. Según este principio, el capital puesto a disposición de una empresa por el Estado, directa o indirectamente, en circunstancias que corresponden a las condiciones normales del mercado, no debe considerarse como ayuda estatal (15).
(52)
Según jurisprudencia reiterada, el PIEM es aplicable a los préstamos. Cuando se aplica a la concesión de un préstamo, este principio plantea la cuestión de si un inversor privado habría concedido el préstamo al beneficiario en los términos en se concedió realmente (16). A este respecto, la Comisión evalúa si el préstamo se concede en condiciones comerciales normales y si lo habría concedido un banco comercial. Por lo que respecta a las condiciones de dichos préstamos, la Comisión tiene en cuenta en particular el tipo de interés aplicado y la garantía exigida como cobertura del préstamo. La Comisión evalúa si la garantía ofrecida es suficiente para reembolsar la totalidad del préstamo en caso de impago y la situación financiera de la empresa en el momento en que se concede el préstamo (17).
(53)
La Comisión observa que ČSA es una persona jurídica que se dedica a actividades económicas y, por tanto, se considera una empresa en el sentido del artículo 107 del TFUE. Para determinar si el préstamo de Osinek se otorgó en condiciones favorables o en condiciones de mercado, la Comisión verificó la conformidad del tipo de interés del préstamo en cuestión con el tipo de referencia de la Comisión establecido en la Comunicación sobre tipos de referencia, que se aplica a modo de sustituto del tipo de mercado.
(54)
Por lo que se refiere a la fecha que debe tenerse en cuenta a la hora de comparar el tipo de interés del préstamo en cuestión con el tipo de referencia, la Comisión ya manifestó en la Decisión de incoación su opinión de que esta debería ser la fecha del acto jurídicamente vinculante con arreglo al cual se había concedido el préstamo, es decir, el 30 de abril de 2009 (fecha de la celebración del contrato de préstamo entre Osinek y ČSA).
(55)
La República Checa alega que, en ese momento, ČSA aún tenía acceso a financiación externa de bancos privados y no pasó a ser una empresa en crisis hasta agosto de 2009. A principios de 2009, la calificación de solvencia de ČSA era de B.
(56)
Con el fin de comprobar las alegaciones de la República Checa, la Comisión consultó a varios bancos privados que tenían relaciones de negocios con ČSA sobre su calificación interna para dicha empresa en los primeros seis meses de 2009, los cambios de la calificación interna de la misma entre julio de 2008 y julio de 2009, las condiciones de los préstamos concedidos a ČSA en los seis primeros meses de 2009, y otras observaciones referentes a la solvencia de ČSA en los seis primeros meses de 2009. Tres bancos privados facilitaron información con la condición de que la misma se mantuviera como confidencial, solo se utilizara para la evaluación interna de la Comisión y no se revelara a terceros, incluidas ČSA y las autoridades checas.
(57)
Aunque todos estos bancos reconocieron el empeoramiento de la situación financiera de ČSA a principios de 2009, durante el primer semestre de 2009 se concedieron a ČSA préstamos de capital circulante y facilidades de crédito. La calificación interna para ČSA de los tres bancos privados corresponde aproximadamente a una calificación de B.
(58)
La Comisión señala que las respuestas de los bancos son coherentes y sólidas. Aunque la calificación interna de la empresa se deterioró, la bajada en la calificación no parece suficientemente significativa para justificar un margen de riesgo mayor.
(59)
Además, la Comisión observa que, como ya se indicó en la decisión de incoar el procedimiento y basándose en la información ofrecida por la República Checa, UniCreditBank facilitó un préstamo a medio plazo de capital circulante (4 años) de 200 millones CZK a ČSA en septiembre de 2008, garantizado por un simulador de vuelo. El 25 de junio de 2009, debido a la desviación de los indicadores financieros convenidos en el contrato de préstamo, UniCreditBank aumentó el margen de riesgo para el préstamo a ČSA de 160 puntos básicos (acordado en septiembre de 2008) a 325 puntos básicos por encima del PRIBOR (es decir, un tipo de interés del 5,10 % anual, el 25 de junio de 2009). La Comisión señala que este tipo de interés, que reflejaba el reciente deterioro de la situación financiera de ČSA, es inferior al tipo de interés del préstamo de Osinek (5,51 % anual) y corresponde aproximadamente a un tipo de referencia para una empresa con una calificación de B (con elevada colateralización).
(60)
A la vista de lo anterior, puede concluirse que, en principio, ČSA tenía acceso a financiación externa en el momento en que se concedió el préstamo de Osinek y que la solvencia de ČSA en la primera mitad de 2009 correspondía a una calificación de B.
(61)
La garantía colateral utilizada para avalar el préstamo comprendía inmuebles ubicados en el aeropuerto Ruzyně de Praga, terrenos, existencias y piezas de recambio. El valor de mercado de la garantía colateral fue establecido por expertos independientes procedentes de la República Checa, que están inscritos en el Registro de Institutos de Expertos o en el Registro Central de Expertos Autorizados que mantiene el Ministerio de Justicia checo y tienen experiencia en el campo de la evaluación de activos (18).
(62)
La Comisión señala que la fecha del informe de evaluación de la garantía colateral Hangar F (véase el cuadro 1), es el 1 de junio de 2009, mientras que el primer tramo del préstamo de Osinek se pagó el 11 de mayo de 2009. Las autoridades checas han presentado una declaración de YBN Consult, de 6 de mayo de 2009, que confirma el valor de la garantía colateral utilizada. Dicha declaración está en consonancia con el apartado 5.9.11 del contrato de préstamo de Osinek, siempre que el informe de evaluación completo se hubiera presentado en el plazo de un mes a partir de la fecha del pago del primer tramo. La Comisión constata que se cumplió esta condición.
(63)
Además, la Comisión ha evaluado de forma crítica los informes de evaluación presentados. Las evaluaciones no dan ningún motivo de preocupación, ya que no se han detectado errores manifiestos, se aplican metodologías aceptadas y las evaluaciones se basan en supuestos creíbles. Por lo tanto, la Comisión considera que los resultados de los informes de evaluación presentes son una aproximación adecuada para los precios de mercado realistas de los activos utilizados como garantía colateral para el préstamo de Osinek. Para un tipo de garantía colateral (las piezas de recambio), el valor se basó en su valor contable neto. La Comisión considera que este método de valoración es adecuado para ese tipo de activo, dado que las piezas de recambio pueden comercializarse fácilmente y su valor debe corresponder por lo tanto a su coste de adquisición menos la depreciación acumulada.
(64)
El contrato de préstamo establecía que el importe real del préstamo no debe rebasar el 90 % del valor de la garantía colateral, es decir que el valor de la garantía colateral deberá ser al menos igual al 110 % del importe del préstamo. Sobre la base de la información facilitada, en el momento en que se concedió el primer tramo en mayo de 2009, el valor de la garantía colateral original acordada en el contrato de préstamo de 30 de abril de 2009 era al menos del [110-117] %; en el momento en que se concedió el segundo tramo en julio de 2009 era al menos del [120-132] %; y en el momento en que se concedió el tercer tramo en septiembre de 2009 era al menos del [128-141] %. Además, mediante varias adendas al contrato de préstamo de Osinek (véase el considerando 8) se añadieron activos colaterales adicionales y se liberaron algunos activos.
Cuadro 4
Visión general de la cobertura mediante colateralización en distintos períodos de tiempo del préstamo de Osinek
Fecha de cambio
Cantidad utilizada
(millones CZK)
Valor del activo colateral (millones CZK)
% nivel del colateral
11 de mayo de 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23 de julio de 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 de julio de 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 de septiembre de 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 de septiembre de 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 de diciembre de 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 de enero de 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
La Comunicación sobre el tipo de referencia asume que una «elevada» colateralización implica una pérdida en caso de impago inferior o igual al 30 %, que corresponde a un valor del activo colateral de al menos el 70 % del importe del préstamo. La Comisión señala que la colateralización aportada para el préstamo es significativamente superior, lo que genera un importante margen de seguridad en lo relativo a cualquier posible desviación de las estimaciones del valor de la garantía colateral.
(66)
El tipo de interés apropiado según la Comunicación sobre tipos de referencia en ese momento sería del 5,16 % anual (tipo básico 2,96 % + 220 puntos básicos = 5,16 % anual). El margen de 220 puntos básicos refleja una calificación de B según lo confirmado por los bancos privados y la elevada colateralización descrita anteriormente.
(67)
Este tipo es inferior al tipo de interés aplicado al préstamo de Osinek [PRIBOR a tres meses (19) + 300 puntos básicos], que llegó hasta el 5,51 % anual el 30 de abril de 2009.
(68)
Un análisis del tipo aplicado (PRIBOR a tres meses más 300 puntos básicos) y el tipo de referencia más un margen de 220 puntos básicos muestra que estos tipos son comparables en términos de la metodología de la base, así como del nivel general de los tipos aplicados, incluido el margen de riesgo pertinente.
(69)
El PRIBOR es el valor de referencia de los tipos de interés en el mercado de los depósitos interbancarios que son calculados (fijados) a partir de las cotizaciones de los bancos de referencia para la venta de depósitos (es decir, ofertas) por el agente de cálculo del Banco Nacional de la República Checa y del Club Forex de la República Checa (Asociación de Mercados Financieros de la República Checa-A.C.I.) (20).
(70)
El tipo del préstamo de Osinek se basa en el PRIBOR a tres meses. El tipo de referencia se basa en los tipos del mercado monetario a un año. No obstante, la Comisión se reserva el derecho a aplicar vencimientos más cortos o más largos adaptados a determinados casos.
(71)
Un análisis de la evolución de los dos índices a lo largo del período de vigencia del préstamo de Osinek (abril de 2009 a junio de 2010) muestra que los dos tipos son, de hecho, comparables. Los tipos medios (21) para el período comprendido entre abril de 2009 y junio de 2010 son casi idénticos (4,77 % para el PRIBOR + 300 puntos básicos; 4,79 % para el tipo de referencia incluido un margen de riesgo de 220 puntos básicos). La pequeña diferencia de dos puntos básicos se debe a que los métodos de ajuste son distintos. El PRIBOR se ajusta diariamente, mientras que el tipo de referencia se ajusta cada varios meses.
(72)
En este contexto, el tipo de interés aplicado puede aceptarse como un valor sustitutivo adecuado para un tipo de mercado. Sobre la base de la Comunicación sobre el tipo de referencia, la medida es conforme con el mercado y no implica, por lo tanto, una ventaja económica para ČSA.
(73)
Por último, la Comisión señala que los pagos de intereses de ČSA al acreedor se efectuaron cumpliendo plenamente las condiciones del contrato de préstamo de Osinek (22).
6.3. Selectividad
(74)
El artículo 107, apartado 1, del TFUE dispone que una ayuda, para considerarse ayuda estatal, debe favorecer a «determinadas empresas o producciones». En el caso en cuestión, la Comisión señala que el préstamo de Osinek solo se concedió a ČSA. Así pues, es selectivo en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
6.4. Falseamiento de la competencia y efecto sobre el comercio
(75)
Por lo que respecta a los criterios acumulativos de las ayudas estatales, en el presente caso el efecto sobre el comercio intracomunitario y la distorsión de la competencia de la medida impugnada son innegables y ni siquiera han sido puestos en duda por las autoridades checas. ČSA compite con otras compañías aéreas de la Unión Europea, sobre todo desde la entrada en vigor de la tercera fase de liberalización del transporte aéreo («tercer paquete») el 1 de enero de 1993. Las medidas en cuestión permitieron a ČSA seguir operando para no tener que enfrentarse, como hicieron otros competidores, a las consecuencias derivadas normalmente de sus malos resultados financieros.
6.5. Conclusión
(76)
Sobre la base de lo que antecede, la Comisión considera que la medida no implica ayuda estatal a ČSA, ya que el préstamo de Osinek se concedió en las condiciones que exigiría un inversor en una economía de mercado. En concreto, el tipo de interés al que se concedió el préstamo de Osinek era conforme con el tipo de referencia determinado sobre la base de la Comunicación sobre el tipo de referencia, teniendo en cuenta que ČSA tenía una calificación de B en el momento en que se concedió el préstamo, como confirmaron bancos privados, y el préstamo se garantizó todo el tiempo con una garantía colateral notablemente superior al 70 % del importe del préstamo indicado en la Comunicación sobre el tipo de referencia.
7. COMPATIBILIDAD DE LA AYUDA CON EL MERCADO INTERIOR
(77)
No obstante, la Comisión también ha analizado si, en caso de que se considerara que el préstamo constituye ayuda estatal, la medida sería compatible con el mercado interior en virtud del artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE, sobre la base del marco temporal.
(78)
El préstamo de Osinek se concedió en 2009. La medida tiene por objeto facilitar el acceso de una empresa a financiación exterior en un período de tiempo en que el funcionamiento normal de los mercados crediticios se ve muy perturbado por la crisis financiera y cuando esta («la restricción del crédito») está afectando a la economía en general y provocando graves perturbaciones en la economía de los Estados miembros.
(79)
El 17 de diciembre de 2008, la Comisión abordó esta crisis adoptando el marco temporal. En este la Comisión reconoció la «gravedad de la actual crisis financiera y su impacto en el conjunto de la economía de los Estados miembros». La Comisión concluyó además que «algunas categorías de ayuda estatal están justificadas, por un período limitado, para solucionar estas dificultades y que pueden declararse compatibles con el mercado común en aplicación del artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE».
7.1. Conformidad con la sección 4.4.2 del marco temporal
(80)
La medida debe evaluarse con arreglo a lo establecido en la sección 4.4.2 del marco temporal («Ayuda en forma de bonificación de tipos de interés»).
(81)
Con arreglo al marco temporal, el tipo de interés aplicado deberá ser como mínimo igual al tipo a un día del banco central más una prima igual a la diferencia entre el tipo interbancario anual medio y la media del tipo a un día del banco central a lo largo del período comprendido entre el 1 de enero de 2007 y el 30 de junio de 2008, más la prima de riesgo de crédito correspondiente al perfil de riesgo del beneficiario, según lo establecido por la Comunicación sobre tipos de referencia.
(82)
El tipo a un día para la República Checa el 30 de abril de 2009 era del 1,45 % (23). La diferencia entre el tipo interbancario anual medio y la media del tipo a un día del banco central a lo largo del período del 1 de enero de 2007 al 30 de junio de 2008 era de 68 puntos básicos.
(83)
La prima de riesgo de crédito correspondiente al perfil de riesgo del beneficiario era de 220 puntos básicos. Esta prima se basa en una calificación de B (véase el considerando 57) y en un elevado nivel de colateralización habida cuenta de la garantía colateral ofrecida (véanse los considerandos 64 y 65).
(84)
Con arreglo al marco temporal, el tipo mínimo sería, por tanto, del 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). El tipo real para el préstamo de Osinek fue del 5,51 %. Como consecuencia de ello, el préstamo de Osinek se concedió a un tipo superior al mínimo permitido de conformidad con el marco temporal.
(85)
Además, la sección 4.4 del marco temporal exige que se cumplan dos condiciones adicionales para que se considere que un préstamo es ayuda compatible:
(86)
En primer lugar, el contrato debe haberse celebrado el 31 de diciembre de 2010 a más tardar. Los tipos de interés reducidos pueden aplicarse a los pagos de intereses antes del 31 de diciembre de 2012.
(87)
El contrato de préstamo de Osinek se celebró el 30 de abril de 2009. El préstamo debía restituirse en un pago único el 30 de noviembre de 2010. El contrato de préstamo, por lo tanto, cumple la primera condición.
(88)
En segundo lugar, a fecha 1 de julio de 2008 el beneficiario no debía encontrarse en situación de crisis.
(89)
El punto 9 de las Directrices dispone que no existe una definición de la UE de lo que constituye una empresa en crisis y añade que la Comisión considerará que una empresa se encuentra en crisis si es incapaz, mediante sus propios recursos financieros o con los que están dispuestos a inyectarle sus accionistas y acreedores, de enjugar pérdidas que la conducirían, de no mediar una intervención exterior, a su desaparición económica casi segura a corto o medio plazo.
(90)
Después, el punto 10, letra b), de las Directrices aclara que se considera que una empresa está en crisis, tratándose de una sociedad en la que al menos algunos de sus socios tienen una responsabilidad ilimitada sobre la deuda de la empresa, cuando han desaparecido más de la mitad de sus fondos propios, tal como se indican en los libros de la misma, y se ha perdido más de una cuarta parte de los mismos en los últimos 12 meses.
(91)
En 2008, el capital social de ČSA ascendía a 2 735 millones CZK. Con arreglo a las normas CAS, el patrimonio neto de la empresa se redujo en 101 millones CZK en el mismo año.
Cuadro 5
Patrimonio neto y capital social en 2007 y 2008 (en miles CZK)
Fuente: Estados financieros facilitados por ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Patrimonio neto
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Patrimonio neto
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Patrimonio neto
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Aunque más de la mitad del capital social de la empresa ya había desaparecido el 1 de julio de 2008, no se cumple la segunda condición del punto 10, letra a), de las Directrices (que dice que debe haberse perdido más de una cuarta parte del capital social en los últimos 12 meses). El patrimonio neto perdido entre junio de 2007 y julio de 2008 ([31 570 000-34 875 000] CZK) corresponde solo al [0,8-1,5] % del capital social.
(93)
Además, el punto 10, letra c), de las Directrices considera que una empresa está en crisis si reúne las condiciones establecidas en el Derecho interno para someterse a un procedimiento de quiebra o insolvencia. Las autoridades checas confirmaron que ČSA no pudo optar a un procedimiento de insolvencia en virtud del apartado 3 de la Ley checa sobre insolvencia.
(94)
Según el punto 11 de las Directrices, incluso cuando no se presente ninguna de las circunstancias contempladas en el punto 10 de las Directrices, se podrá considerar que una empresa está en crisis en particular cuando estén presentes los síntomas habituales de crisis como el nivel creciente de pérdidas, la disminución del volumen de negocios, el incremento de las existencias, el exceso de capacidad, la disminución del margen bruto de autofinanciación, el endeudamiento creciente, el aumento de los gastos financieros y el debilitamiento o desaparición de su activo neto.
(95)
Los cambios en los resultados financieros de ČSA a lo largo del período pertinente no mostraron una clara tendencia negativa (véase el cuadro 3). La empresa tuvo pérdidas a finales de 2006, pero se recuperó y obtuvo un resultado positivo en 2007. Después, a finales del primer trimestre de 2008, registró pérdidas por valor de [800-880] millones CZK. Sin embargo, la situación mejoró a finales del segundo trimestre, es decir para el 30 de junio de 2008. La situación del flujo de caja siguió una tendencia similar. A lo largo del período observado, el volumen de negocios de ČSA fue disminuyendo poco a poco anualmente. Sin embargo, no puede concluirse que el volumen de negocios disminuyera notablemente antes del 30 de junio de 2008.
(96)
La deuda de la empresa se redujo entre marzo de 2008 y junio de 2008, y aumentó posteriormente en los seis meses siguientes. Por último, el valor de los activos fluctuó a lo largo del período de referencia sin seguir una tendencia clara.
(97)
En conclusión, la tendencia en los criterios financieros establecidos en el punto 11 de las Directrices no señala claramente todos los síntomas habituales de las empresas en crisis antes del 30 de junio de 2008. Además, ČSA aún tenía acceso a la financiación en ese momento, como quedó demostrado por el hecho de que pudiera obtener un préstamo de un banco privado en septiembre de 2008 (véase el considerando 59).
(98)
La Comisión observa que puede concederse ayuda compatible con arreglo a la sección 4.4 del marco temporal a empresas que no estaban en crisis el 1 de julio de 2008, pero que empezaron a estarlo posteriormente, como consecuencia de la crisis económica y financiera mundial. Por lo tanto, el hecho de que ČSA se convirtiera en una empresa en crisis en una fecha posterior se entiende sin perjuicio de la compatibilidad con el marco temporal.
(99)
Por consiguiente, la Comisión considera que ČSA no era una empresa en crisis el 1 de julio de 2008 y que, por lo tanto, podía acogerse a la aplicación del marco temporal.
7.2. Conclusión
(100)
A la vista de lo antedicho, el préstamo de Osinek cumple todas las condiciones expuestas en la sección 4.4 del marco temporal. Por lo tanto, aunque se considerara que el préstamo de Osinek implica ayuda estatal, la medida sería compatible con el mercado interior en virtud del artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE.
8. CONCLUSIÓN
(101)
La Comisión concluye que el préstamo de Osinek no implica ayuda estatal. Además, aunque se considerara que el préstamo de Osinek implica ayuda estatal, la medida sería compatible con el mercado interior en virtud del artículo 107, apartado 3, letra b), del TFUE.
(102)
La presente Decisión no incluye la descolateralización y la capitalización del préstamo de Osinek de 30 de junio de 2010. La evaluación de esta medida será objeto de la decisión final en el asunto SA.30908.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
La medida que ha aplicado la República Checa para České aerolinie, a.s. en forma de préstamo por un total de 2 500 millones CZK facilitado por Osinek a.s. sobre la base del contrato de préstamo de 30 de abril de 2009 no constituye ayuda en el sentido del artículo 107, apartado 1, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, aunque así fuera, es compatible con el mercado interior en virtud del artículo 107, apartado 3, letra b), de dicho Tratado.
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión será la República Checa.
Hecho en Bruselas, el 21 de marzo de 2012.