ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 4 de agosto de 2010
relativa a la ayuda estatal C 40/08 (ex N 163/08) concedida por Polonia a PZL Hydral S.A.
[notificada con el número C(2010) 5406]
(El texto en lengua polaca es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2010/690/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Vista la Decisión C(2008) 4753 final (1), en virtud de la cual la Comisión incoó el procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y la Decisión C (2008) 6371 final (2) por la que se amplía el procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea en relación con la ayuda C 40/08 (ex N 163/08),
Después de haber emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con las disposiciones anteriores,
Considerando lo siguiente:
I. PROCEDIMIENTO
(1)
Mediante carta de 27 de marzo de 2008, las autoridades polacas notificaron el plan de restructuración de la empresa PZL Hydral S.A (en lo sucesivo, «PZL Hydral»). Mediante carta de 6 de mayo de 2008, la Comisión solicitó a las autoridades polacas información complementaria. Por carta de 4 de junio de 2008, las autoridades polacas solicitaron que el plazo de respuesta se prorrogase hasta el 27 de junio de 2008, a lo que la Comisión accedió por carta de 10 de junio de 2008. Las autoridades polacas facilitaron información adicional a propósito del plan de reestructuración mediante carta de 7 de julio de 2008.
(2)
El 10 de septiembre de 2008, se incoó el procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea («TFUE»), el procedimiento de investigación formal. El procedimiento fue ampliado posteriormente mediante una decisión de 12 de noviembre de 2008.
(3)
Polonia remitió sus observaciones el 14 de octubre y el 22 de diciembre de 2008 e información adicional el 7 de abril de 2009. La Comisión no recibió observaciones de terceros interesados.
(4)
Los días 27 de abril de 2009, 14 de octubre de 2009 y 12 de febrero de 2010, se celebraron reuniones con las autoridades polacas. El 18 de diciembre de 2009 la Comisión envió otra solicitud de información adicional. La Comisión y las autoridades polacas intercambiaron correos electrónicos y estas últimas facilitaron información adicional por correos electrónicos de los días 20 de octubre de 2009, 23 de noviembre de 2009, 15 de diciembre de 2009, 13 de enero de 2010, 16 de enero de 2010, 9 de febrero de 2010, 10 de febrero de 2010, 26 de febrero de 2010, 1 de marzo de 2010, 3 de marzo de 2010, 4 de marzo de 2010, 19 de marzo de 2010, 5 de mayo de 2010, 12 de mayo de 2010, 20 de mayo de 2010, 28 de mayo de 2010, 3 de junio de 2010, 4 de junio de 2010, 7 de junio de 2010, 8 de junio de 2010, 9 de junio de 2010, 17 de junio de 2010, 23 de junio de 2010, 24 de junio de 2010, 28 de junio de 2010, 7 de julio de 2010, 8 de julio de 2010, 9 de julio de 2010, 12 de julio de 2010 y 13 de julio de 2010.
II. DESCRIPCIÓN
II.1. Beneficiarios: PZL Hydral y PZL Wrocław
(5)
PZL Hydral se constituyó en 1946 como empresa estatal. En la actualidad, PZL Hydral es una gran empresa que hasta 2008 se especializaba en la producción de componentes hidráulicos industriales para fines civiles y militares; el diseño, la fabricación y el mantenimiento de sistemas hidromecánicos de regulación de combustible para motores de aviación de todo tipo; sistemas de control hidráulico para aeronaves y energía hidráulica para helicópteros. Desde 2008, PZL Hydral ha operado en calidad de empresa matriz de un grupo y no desempeña actividad industrial alguna por sí sola.
(6)
En 2003, la Agencja Rozwoju Przemysłu (Agencia de Desarrollo Industrial, en lo sucesivo, «ADI») adquirió al Tesoro Público el 80,94 % de las acciones de PZL Hydral (1 284 686 acciones). En 2005 tuvieron lugar nuevas transferencias de acciones del Tesoro Público a la ADI ((499 103 acciones), con lo que se incrementó la participación de la Agencia al 87,39 % en 2007 se transfirieron 64 374 acciones, con lo que la participación pasó al 90,54 % y el 12 de enero de 2010 se cedieron 38 399 acciones, con lo que la ADI alcanzó el 92,42 % del capital en acciones. Cada una de estas operaciones se realizó por el precio simbólico de 1 PLN. Desde el 12 de enero de 2010, la ADI posee 18 886 562 acciones con un valor nominal de 18 865 620 PLN. Las acciones restantes (7,58 %), con un valor nominal de 1 547 210 PLN, se encuentran actualmente en manos de los trabajadores.
(7)
En 2007, PZL Hydral controlaba las siguientes filiales: Zakład Odlewniczy «Hydral»sp. z o.o., cuya actividad principal es la producción de piezas fundidas y sus tratamientos mecánicos, térmicos y plásticos; Zakład Ciepłowniczy Term «Hydral» sp. z o.o., que produce y vende energía térmica; Przedsiębiorstwo Usługowo-Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki«Hydral»sp. z o.o., que se dedica a la producción de válvulas y distribuidores hidráulicos, así como a la fabricación de piezas metálicas y la prestación de servicios en el ámbito de la reparación de maquinaria y equipos hidráulicos; y PZL Wrocław sp. z o.o. (en lo sucesivo, «PZL Wrocław»). Por otra parte, PZL Hydral controlaba otras dos empresas, actualmente en proceso de liquidación. A finales de 2006, el grupo contaba con 795 trabajadores.
(8)
PZL Wrocław fue fundada en 2004 como filial al 100 % de PZL Hydral. El objetivo de esta operación era crear una sociedad de explotación que debía retomar la actividad operativa de PZL Hydral. Ello habría permitido a esta última cumplir la función de sociedad holding que gestionara el proceso de reestructuración del grupo PZL Hydral.
(9)
Una parte de los activos de PZL Wrocław proceden de PZL Hydral y han sido transferidos a la primera, ya sea en calidad de aportación en especie al capital de PZL Wrocław, ya sea en forma de cesión al valor contable de 2004 que figuraba en la contabilidad de PZL Hydral y se resume en el cuadro 1.
Cuadro 1
Transferencia de activos en forma de aportación en especie o cesión (en PLN)
Fecha de la transferencia
Tipo de activos
Método de transferencia (cesión/aportación en especie)
Valor contable de los activos
30.12.2004
activos fijos - bienes muebles
aportación en especie
3 917 321,0
30.12.2004
activos inmateriales
aportación en especie
801 332,0
30.12.2004
productos en curso de fabricación
aportación en especie
1 251 352,0
30.12.2004
materiales
aportación en especie
251 719,0
30.11.2006
activos fijos - bienes muebles
aportación en especie
138 516,44
30.11.2006
materiales
aportación en especie
679 915,73
30.11.2006
activos fijos - bienes muebles
aportación en especie
1 186 803,54
30.11.2006
activos inmateriales
aportación en especie
290 268,95
20.6.2007
activos fijos - bienes muebles
cesión
1 250 000,0
30.12.2007
activos fijos - bienes muebles
aportación en especie
1 293 600,0
21/23.12.2008
productos en curso de fabricación
cesión
5 230 644,91
27.3.2008
materiales
cesión
2 985 631,15
10.3.2009
materiales
cesión
304 294,33
(10)
Los activos fijos materiales que PZL Wrocław adquirió a PZL Hydral se transfirieron en calidad de aportación en especie al capital de PZL Wrocław o mediante cesión, como se muestra en el cuadro 2. En ambos casos el valor de la operación se basó en la valoración de un experto independiente. En el momento de su transferencia, estos activos fijos ya se encontraban respaldados mediante hipotecas constituidas a favor de los siguientes acreedores públicos: Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (Instituto de la Seguridad Social), Dolnośląskiego Urzędu Skarbowego (Agencia Tributaria de Baja Silesia) y Urzędu Miejskiego Wrocławia (Ayuntamiento de Wrocław), por un importe de 142,558 millones PLN.
Cuadro 2
Transferencia de bienes inmuebles (en PLN)
Fecha de la transferencia
Tipo de activos
Método de transferencia (cesión/aportación en especie)
Valor contable de los activos
30.12.2007
activos fijos - bienes inmuebles
aportación en especie
8 337 000,0
30.12.2007
activos fijos - bienes inmuebles
cesión
10 309 508,56
(11)
El 31 de diciembre de 2007, PZL Hydral transfirió a PZL Wrocław fondos por un valor nominal de 918 900 PLN en forma de aportación al capital de PZL Wrocław.
(12)
La transferencia de los activos restantes de PZL Hydral a PZL Wrocław en el periodo comprendido entre el 17 de enero de 2006 y el 27 de abril de 2010 se efectuó mediante venta al valor contable y consistió en numerosas transferencias de activos inmateriales en construcción, libres de toda pignoración e hipoteca.
(13)
El valor total de los activos transferidos de PZL Hydral a PZL Wrocław entre 2004 y 2010 se elevó a 44 708 791,02 PLN.
(14)
En 2008, se transfirieron 559 empleados de PZL Hydral a PZL Wrocław y 37 en 2009.
(15)
PZL Wrocław fabrica (hasta finales de 2007 esta producción era la de PZL Hydral) componentes para aeronaves y helicópteros explotados por las Fuerzas Armadas de la República de Polonia y presta servicios de reparación, mantenimiento y restauración de equipos utilizados por el ejército polaco. Los productos de uso militar están sometidos a un proceso de certificación propio basado en los requisitos técnicos en vigor en las Fuerzas Armadas de la República de Polonia, en cada etapa de producción cuentan con documentación específica y están sometidos (como todos los servicios de mantenimiento) al control de un empleado en representación del Ejército que trabaja en la empresa de forma permanente.
(16)
PZL Wrocław ejerce actualmente su actividad sobre la base de la concesión no B-007/2007 otorgada por el Ministerio de Asuntos Exteriores y Administración el 17 de enero de 2007 para el ejercicio de una actividad comercial en los siguientes ámbitos:
-
fabricación y comercialización de equipos de disparo de municiones de alarma, de señalización o de gas contemplados en el punto 8 del anexo 1, Tipos de armas y municiones - BA, del Reglamento del Consejo de Ministros de 3 de diciembre de 2001, relativo a los tipos de armas y municiones y a la lista de productos y tecnologías de uso militar o policial, cuya fabricación y comercialización está supeditada al otorgamiento de una concesión (3);
-
producción y comercialización de productos de uso militar y policial incluidos en la partida «WT V» y elementos y componentes de los productos que figuran en los puntos WT II, WT III y WT XIV (puntos 1-4 y 7-10) del anexo 2, Lista de productos y tecnologías de uso militar o policial - WT, del citado Reglamento del Consejo de Ministros;
-
fabricación y comercialización de equipos para la producción de productos de uso militar o policial y comercialización de tecnología para la fabricación de productos destinados a tal fin, que figuran en la partida WT XIII del anexo 2, Lista de productos y tecnologías de uso militar o policial - WT - del citado Reglamento del Consejo de Ministros.
(17)
PZL Wrocław cuenta con los siguientes certificados:
-
certificado de conformidad con los requisitos de la norma ISO 9001:2000, expedido por Bureau Veritas Certification;
-
certificado de conformidad con los requisitos de la norma AS9100-B, expedido por Bureau Veritas Certification;
-
certificado por el que se autoriza la fabricación de accesorios aeronáuticos que cumplan los requisitos de las normas de aviación PART 21 expedido por Urząd Lotnictwa Cywilnego (Servicio de Aviación Civil polaco);
-
certificado de rendimiento del servicio técnico de productos que cumplan los requisitos de las normas de aviación PART 145 expedido por Urząd Lotnictwa Cywilnego (Servicio de Aviación Civil polaco);
-
certificado NADCAP expedido por Performance Review Institute (Instituto de revisión del rendimiento) para determinados procesos especiales: tratamiento térmico (HT), ensayos no destructivos (NDT), procesos químicos (CHP) y electroerosión (EDM).
(18)
Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que la línea de producción de PZL Hydral (en la actualidad PZL Wrocław) es un elemento importante del Plan de Desarrollo Económico, puesto en marcha por el Gobierno polaco en 1995 para el periodo 1996-2000 y en 2000 para el periodo 2001-2006.
(19)
Además, se menciona claramente a PZL Hydral y su ámbito de actividad en numerosas medidas de aplicación y directivas gubernamentales derivadas del Plan de Desarrollo Económico y especialmente en las siguientes:
-
Directrices del Ministro-Director de la Ofician Central de Planificación, de 30 de enero de 1995, relativas al Plan de Desarrollo Económico para el periodo 1996-2000;
-
Directrices del Ministro de Economía, de julio de 2000, relativas al Plan de Desarrollo Económico 2001-2006;
-
Ley de 23 de agosto de 2001, relativa a la organización de las tareas ligadas a la defensa nacional llevadas a cabo por empresas (4);
-
Reglamento del Consejo de Ministros, de 24 de junio de 2003, relativo a las instalaciones de especial importancia para la seguridad y defensa del Estado y su protección específica (5);
-
Reglamento del Consejo de Ministros, de 20 de agosto de 2004, relativo a la lista de las empresas de especial importancia económica y de defensa (6);
-
Reglamento del Consejo de Ministros, de 9 de noviembre de 2007, relativo a la lista de las empresas de especial importancia económica y de defensa (7);
(20)
Las empresas que figuran en listas de este tipo están obligadas, entre otras cosas, a comunicar todos los años sus capacidades de producción en los sectores de la defensa (cantidades, perfil, valor), con el fin de que el Ministerio pueda garantizar la ejecución de las misiones militares.
(21)
Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que las concesiones y los certificados apropiados (considerandos 16 y 17) permiten el suministro de bienes y la prestación de servicios de una calidad determinada a beneficiarios específicos (empresas que revisten una especial importancia para la defensa nacional y el Ministerio de Defensa). PZL Hydral, en la actualidad PZL Wrocław, no solo suministra piezas para sistemas hidráulicos, sistemas de alimentación de combustible y sistemas de control sino que el mantenimiento de los subconjuntos instalados es esencial para el funcionamiento de las aeronaves explotadas por las Fuerzas Armadas polacas (W-3, Mi-2, M28 Bryza y PZL 130 Orlik). Por otra parte, las autoridades polacas subrayaron que el W-3 y el Mi-2 son los principales helicópteros utilizados por el ejército polaco.
(22)
Los productos de PZL Hydral de uso militar poseen el correspondiente código en el marco de los Acuerdos OTAN de Normalización. La propia empresa posee un código OTAN.
(23)
Como se ha expuesto anteriormente en los considerandos 9 y siguientes, desde diciembre de 2004 PZL Hydral transfirió sus activos a PZL Wrocław. Únicamente los activos transferidos el 30 de diciembre de 2007 (inmuebles) estaban respaldados por hipotecas constituidas a favor de los acreedores públicos.
(24)
Las autoridades polacas han confirmado que, desde que empezó a ejercer su actividad, PZL Wrocław ha cumplido en tiempo y hora todas sus obligaciones contraídas con los acreedores públicos, incluidas las cotizaciones a la seguridad social y los impuestos sobre los trabajadores.
II.2 Dificultades financieras de PZL Hydral
(25)
Las dificultades de PZL Hydral para cumplir con sus obligaciones de pago para con sus acreedores, tanto públicos como privados, comenzaron en 1998.
(26)
A finales de 1998, la deuda privada de PZL Hydral con los bancos y los proveedores se elevaba a 90,4 millones PLN. La mayor parte de esta deuda había sido contraída con dos bancos: […] (8) y […].
(27)
Las deudas de PZL Hydral con el banco […] ascendían a 54 millones PLN a finales de 1998 y en noviembre de 2006, cuando se celebró un convenio, a 86,4 millones PLN; la deuda se saldó definitivamente en 2007. Las deudas de PZL Hydral con el banco […] ascendían a 23 millones PLN a finales de 1998 y, en octubre de 2003, alcanzaban los 55,6 millones PLN; la deuda se saldó definitivamente en 2004.
Cuadro 3
Deudas totales de PZL Hydral con […] (en miles de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Principal
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Intereses
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Total
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Cuadro 4
Deudas totales de PZL Hydral con […] (en miles de PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Principal
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Intereses
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Total
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Los bancos privados antes mencionados poseían garantías de primer nivel (para información más detallada, véanse los considerandos 32 a 34) y habrían podido exigir fácilmente el cobro de sus deudas mediante títulos ejecutivos. El Derecho bancario polaco, la Ley de Banca de 1997 (9), establece que los bancos pueden emitir títulos ejecutivos sobre la base de sus registros y otros documentos relativos a las operaciones bancarias. Los títulos ejecutivos de los bancos pueden servir de base para la ejecución una vez que el órgano jurisdiccional correspondiente les haya adjuntado una cláusula ejecutiva. Este procedimiento es mucho más rápido que el impuesto a otros acreedores, que han de acudir al órgano jurisdiccional competente antes del procedimiento de ejecución forzosa para obtener la correspondiente resolución judicial. A pesar de ello, los acreedores privados no han tomado nunca la más mínima iniciativa para lograr la ejecución de sus deudas: ni han solicitado la incoación de un procedimiento de quiebra en relación con PZL Hydral, ni han tomado la más mínima medida para recuperar las cantidades que se les adeudaban por ejecución forzosa sobre los activos en cuestión.
(29)
Cuando en el periodo 1998-2006 PZL Hydral tuvo dificultades para reembolsar sus créditos, los bancos podían haberle aplicado, de conformidad con el Código Civil polaco, un tipo de interés obligatorio fijado por el Consejo de Ministros, como se indica en el cuadro 7. Sin embargo, en lugar de aplicar este tipo de interés de forma sistemática, en determinadas ocasiones solo aplicaban los tipos de intereses que figuran en los cuadros 5 y 6.
Cuadro 5
Tipos de interés aplicados por el banco […] (créditos concedidos en USD sobre la base del LIBOR)
Año
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Cuadro 6
Tipos de interés aplicados por […] (créditos concedidos en USD sobre la base del LIBOR)
Año
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Cuadro 7
Tipos de interés establecidos por ley
Año
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Las autoridades polacas alegan que estos bancos creían que iban a obtener un mayor rendimiento si contribuían al proceso de reestructuración de PZL Hydral. Mantuvieron estrechas negociaciones con la primera empresa que mostró interés en adquirir PZL Wrocław, a saber, la empresa […] (véase el considerando 57 y ss.). Los bancos evaluaron con regularidad la situación económica de PZL Hydral sobre la base de sus informes financieros, visitas a sus dependencias y análisis de mercado.
(31)
El banco […] saldó finalmente sus deudas mediante un acuerdo celebrado en abril de 2003. Condonó una deuda por importe de 51,5 millones PLN y aceptó el reembolso de solo 4 millones PLN (7 %). Las condonaciones derivadas del acuerdo se registraron en la contabilidad de PZL Hydral en el ejercicio financiero de 2004.
(32)
El banco […] aceptó esta fórmula de liquidación de sus deudas basándose en su propia evaluación económica, a pesar de poseer hipotecas de primer nivel. En particular, el banco garantizó su crédito mediante la constitución de una garantía sobre bienes inmuebles por importe de 13,7 millones PLN, la asignación de todos los derechos de licencia y comerciales en el marco del acuerdo de licencia celebrado con […] en relación con la producción de equipos de aire acondicionado de un valor de 1,2 millones USD (unos 3 968 000 PLN) (10), la transferencia de la maquinaria y los equipos suministrados por […] en el marco del acuerdo de licencia por un valor de 2,4 millones USD (unos 7 938 000 PLN) y la asignación de efectos por cobrar de la venta de aparatos de aire acondicionado de un valor de al menos 8 millones USD anuales (unos 26,5 millones PLN) (11).
(33)
En noviembre de 2006, en el marco de un acuerdo de liquidación el banco […] aceptó condonar un importe de 86,4 millones PLN y aceptó el reembolso de únicamente 11,5 millones PLN. En último término, PZL Hydral solo reembolsó un 13 % de su deuda. El resto de la deuda, 74,9 millones PLN, fue condonada.
(34)
El banco […] aceptó este importe tan bajo a pesar de que poseía garantías de primer nivel sobre los bienes inmuebles más valiosos de los que dependía la mayor parte de la producción y en los que se encontraban situadas las estructuras administrativas. Esta garantía consistía especialmente en hipotecas de primer nivel sobre dos bienes inmuebles por un importe total de 19,75 millones PLN, un aval de primer nivel sobre una línea tecnológica para la fabricación de compresores de un importe de 20 millones PLN, una asignación de efectos por cobrar de primer nivel en concepto de acuerdos de ventas de compresores por valor de 20 millones PLN, una aval registrado de primer nivel sobre maquinaria y equipos por un valor total de 2,8 millones PLN y acuerdos de transferencia de primer nivel en concepto de bienes muebles por importe de 2,65 millones PLN, 2,4 millones PLN, 0,56 millones PLN y 1,1 millones PLN. Además, la naturaleza de la garantía permitiría que cualquier comprador potencial siguiese con la producción tras la compra. También sería posible transportar la maquinaria, en conjunto o en partes sin desmontarla, en caso de que un comprador potencia decidiese trasladarla.
(35)
Tras los acuerdos con los bancos, se liberó la garantía sobre los activos fijos. Como consecuencia de ello, mejoró la posición de los acreedores públicos con relación a esta garantía, ya que recibieron una calificación hipotecaria más elevada (12).
(36)
En 1998, las deudas contraídas por la empresa con los acreedores públicos sobre la base de reclamaciones de Derecho público (a saber, reclamaciones del Instituto de la Seguridad Social, la Agencia Tributaria de Baja Silesia, la Agencia Tributaria de Wrocław Psie Pole, la Región de Baja Silesia, el Ayuntamiento de Wrocław, el Fondo Estatal de Rehabilitación de Discapacitados) ascendían a 29 millones PLN. Por otra parte, el Ministerio de Hacienda poseía reclamaciones de Derecho público por valor de 9,4 millones PLN. En los cuadros 8, 9, 10, 11, 12, 13 y 14 se muestra la evolución de estas deudas contraídas con determinados acreedores públicos.
Cuadro 8
Deudas de PZL Hydral con el Instituto de la Seguridad Social (en miles PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Intereses
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Total
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Cuadro 9
Deudas de PZL Hydral con la Agencia Tributaria de Baja Silesia (en miles PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Intereses
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Total
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Cuadro 10
Deudas de PZL Hydral con la Agencia Tributaria de Wrocław-Psie Pole (en miles PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Intereses (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Total
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Cuadro 11
Deudas de PZL Hydral con el Ayuntamiento de Wrocław (en miles PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Intereses
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Total
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Cuadro 12
Deudas de PZL Hydral con la Región de Baja Silesia (en miles PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Intereses
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Total
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Cuadro 13
Deudas de PZL Hydral con el Fondo Estatal de Rehabilitación de Discapacitados (en miles PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Intereses
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Total
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Cuadro 14
Deudas de PZL Hydral con el Ministerio de Hacienda (en miles PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Intereses
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Total
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
En el cuadro 15 se muestran los tipos de intereses de demora que aplicaban los acreedores públicos. Conviene señalar que en los cuadros 8 a 14 se tienen en cuenta los reembolsos parciales y se muestra el nivel al término del ejercicio, con lo que el interés adeudado en un ejercicio determinado no está directamente relacionado con el principal, que puede fluctuar.
Cuadro 15
Interés aplicado a los impuestos vencidos (14)
Año
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Además de aplicar los intereses apropiados sobre los impuestos vencidos, el Instituto de la Seguridad Social, la Agencia Tributaria de Baja Silesia, la Agencia Tributaria de Wrocław-Psie Pole, el Ayuntamiento de Wrocław y la Región de Baja Silesia garantizaron los importes que les adeudaba PZL Hydral constituyendo hipotecas sobre sus activos fijos. En los cuadros 16, 17, 18, 19 y 20 se muestra la evolución registrada en las hipotecas sobre los activos de PZL Hydral en manos de estos acreedores públicos.
Cuadro 16
Garantías sobre los activos de PZL Hydral en manos del Instituto de la Seguridad Social
Año
Importe
Observaciones
1
1998
21 996 411,92 PLN
importe total de las hipotecas
2
1999
21 996 411,92 PLN
importe total de las hipotecas
3
2000
21 996 411,92 PLN
importe total de las hipotecas
4
2001
28 660 990,95 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 4 641 357,06 PLN
Cuadro 17
Garantías sobre los activos de PZL Hydral en manos de la Agencia Tributaria de Baja Silesia
Año
Importe
Observaciones
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
importe total de las hipotecas
9
2006
5 692 649,25 PLN
importe total de las hipotecas
10
2007
5 692 649,25 PLN
importe total de las hipotecas
Cuadro 18
Garantías sobre los activos de PZL Hydral en manos de la Agencia Tributaria de Wrocław-Psie Pole
Año
Importe
Observaciones
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
importe total de las hipotecas
4
2001
212 138,61 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
importe total de las hipotecas
6
2003
212 138,61 PLN
importe total de las hipotecas
7
2004
212 138,61 PLN
importe total de las hipotecas
8
2005
212 138,61 PLN
importe total de las hipotecas
9
2006
212 138,61 PLN
importe total de las hipotecas
10
2007
212 138,61 PLN
importe total de las hipotecas
Cuadro 19
Garantías sobre los activos de PZL Hydral en manos del Ayuntamiento de Wrocław
Año
Importe
Observaciones
1
1998
710 074,30 PLN
importe total de las hipotecas
2
1999
710 074,30 PLN
importe total de las hipotecas
3
2000
710 074,30 PLN
importe total de las hipotecas
4
2001
945 962,80 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
importe total de las hipotecas
7
2004
11 217 294,85 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
importe total de las hipotecas
9
2006
12 589 452,85 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
importe total de las hipotecas
se añadió una hipoteca de 2 790 305,40 PLN
Cuadro 20
Garantías sobre los activos de PZL Hydral en manos de la Región de Baja Silesia
Año
Importe
Observaciones
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
importe total de las hipotecas
6
2003
634 594,10 PLN
importe total de las hipotecas
7
2004
634 594,10 PLN
importe total de las hipotecas
8
2005
634 594,10 PLN
importe total de las hipotecas
9
2006
634 594,10 PLN
importe total de las hipotecas
10
2007
634 594,10 PLN
importe total de las hipotecas
(39)
Las autoridades polacas señalaron también que los acreedores públicos habían tenido en cuenta el considerable incremento del valor de los polígonos industriales en Wrocław de 2003 a 2008. Los precios de los bienes inmuebles se incrementaron un 100 % en términos globales, con lo que el valor de los bienes raíces de PZL Hydral aumentó en un 300 %. Por consiguiente, se incrementó de facto el valor de la garantía de los acreedores públicos con hipotecas sobre los activos de PZL Hydral.
(40)
Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que el Fondo Estatal para la Rehabilitación de los Discapacitados y el Ministerio de Hacienda no poseían garantía alguna (hipoteca) sobre los activos de PZL Hydral. No obstante, el Ministerio de Hacienda ejecutó parte de los importes que se le adeudaban mediante un acuerdo con PZL Hydral celebrado el 20 de mayo de 2002, en aplicación del cual la empresa debía saldar una parte sustancial de sus deudas antes de que finalizase 2002, como se muestra en el cuadro 14.
(41)
Según las autoridades polacas, los acreedores públicos, al contrario que los privados, procedieron a la ejecución forzosa por mediación de un agente judicial. Entre 1998 y 2007, el Instituto de la Seguridad Social emitió títulos ejecutivos por importe de 119,95 millones PLN, la Agencia Tributaria de Baja Silesia lo hizo por importe de 43,8 millones PLN, y el Fondo Estatal para la Rehabilitación de los Discapacitados por importe de 2,1 millones PLN; pero la cuantía obtenida realmente de la ejecución no alcanzó el nivel de las deudas indicadas en los títulos ejecutivos. Las autoridades polacas subrayaron que el agente judicial encargado de la ejecución consideró que otras opciones alternativas, como la de apoderarse de los activos, no eran razonables y no tenían sentido desde una perspectiva económica. Los restantes acreedores públicos no adoptaron ninguna acción ejecutiva, sino que observaron el proceso de privatización y reestructuración que, en su opinión, les aportaría un mayor rendimiento que la ejecución directa de sus reclamaciones.
Cuadro 21
Resumen de la acción ejecutiva de los acreedores públicos con relación a PZL Hydral (1997-2009)
Año
Deudas saldadas con los acreedores públicos
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000 PLN
Total
87 846 336,84 PLN
(42)
En el periodo 1998-2009, se reembolsaron 87,846 millones PLN (26 %) de las deudas contraídas con los acreedores públicos.
(43)
Además, desde 2003 se ha producido un incremento considerable en el reembolso de las deudas públicas de PZL Hydral.
II.3 PZL Hydral como empresa en crisis
(44)
En el cuadro 22 se presentan los datos financieros de PZL Hydral para el periodo 1998-2009
Cuadro 22
Datos seleccionados de los informes financieros de PZL Hydral (en miles de PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Ingresos procedentes de ventas netas
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Beneficios (pérdidas) de las ventas
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Beneficios (pérdidas) netos (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Activos totales
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Capital propio (negativo)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Pasivo a largo plazo y reservas
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
En el periodo 1998-2002, PZL Hydral registró una situación de capital positivo. A partir de 2003, presentó una situación de capital negativo y registró pérdidas netas de forma sistemática hasta 2007. De 2007 a 2009, PZL Hydral arrojó beneficios. El valor de los activos de PZL Hydral descendió desde los 203,936 millones PLN de 1998 a los 76,986 millones de 2006. El pasivo a largo plazo se incrementó regularmente entre 1998 y 2001, y de 2003 a 2006, cuando alcanzó los 327,386 millones PLN.
(46)
Como se ha explicado anteriormente, de 2008 en adelante PZL Hydral obtenía sus ingresos esencialmente de la venta de servicios y existencias producidos en años anteriores y, en menor medida, de sus filiales.
II.4 PZL Wrocław como empresa en crisis
(47)
Por lo que se refiere a la situación financiera de PZL Wrocław, la empresa no perdió ni en 2007, ni en 2008-2009 más del 50 % de su capital, como tampoco reunió los requisitos para que se le aplicara el procedimiento de insolvencia. En 2006, el volumen de negocios de PZL Wrocław fue de 5,3 millones PLN, en 2007 ascendió a 23 millones PLN y en 2008, a 60 millones PLN. Las pérdidas netas ascendieron en 2006 a 1 millón PLN, mientras que en 2007 obtuvo un beneficio neto de 0,04 millones PLN, que aumentó drásticamente a 8,7 millones PLN en 2008.
(48)
Según los datos que figuran en los informes financieros de PZL Wrocław, el valor de sus activos no circulantes se incrementó de 4,8 millones PLN en 2006 a 25,7 millones PLN en 2007,27 millones PLN en 2008, y 29 millones en 2009. De conformidad con la Ley polaca de Presupuestos, el Ministerio de Defensa asigna cada año los recursos financieros destinados a la compra de efectos militares. En 2008, PZL Wrocław recibió contratos en relación con productos militares y vendió tales productos (por ejemplo, sistemas hidráulicos, componentes neumáticos para los sistemas de control de combustible) por importe de […], y prestó al Ministerio de Defensa servicios por valor de […], lo que ascendió a un valor total de […].
(49)
Además, las autoridades polacas estiman que, hasta finales de 2008, el mercado en el que opera PZL Wrocław, el mercado aeronáutico y de defensa, no mostró signo alguno de ralentización.
(50)
En 2009, sin embargo, PZL Wrocław experimentó dificultades financieras como consecuencia del brusco descenso del número de pedidos del Ministerio de Defensa debido a la crisis económica. En 2009, el valor de los productos destinados a fines militares encargados y vendidos (a saber, sistemas hidráulicos, componentes neumáticos para los sistemas de control de combustible) descendió a […] y el valor de los servicios de mantenimiento prestados a […]. Como consecuencia de ello, las ventas de productos destinados a fines militares descendieron un […] %, comparadas con las de 2008. En consecuencia, PZL Wrocław registró en 2009 una pérdida neta de 8,3 millones PLN. Su volumen de negocios descendió de 60 millones PLN en 2008 a 41 millones en 2009.
(51)
El pasivo de la empresa se incrementó de 31 millones PLN en 2008 a 35 millones PLN en 2009. Las deudas ascendieron a 7 millones PLN en 2006 y a 18,4 millones PLN en 2007.
(52)
Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que, con arreglo al Derecho polaco (16), PZL Wrocław aún no cumplía las condiciones para que se le aplicase el procedimiento de insolvencia. No obstante, en caso de que no culmine con éxito el actual proceso de reestructuración del grupo Hydral sobre la base de las hipótesis en que se sustenta el plan de reestructuración para las deudas contraídas con acreedores públicos y el acuerdo marco con el inversor, PZL Wrocław se verá obligada a declararse en quiebra.
II.5 Plan de reestructuración y proceso de privatización
(53)
El plan de reestructuración de PZL Hydral y PZL Wrocław (en lo sucesivo «el Plan») ha de contemplarse en el contexto del intento de las autoridades polacas de privatizar las partes rentables de su actividad, especialmente en los sectores de la aeronáutica y la defensa.
(54)
En 1998, la consultora privada Business Management Finance S.A preparó una estrategia de reestructuración de PZL Hydral. La estrategia constaba de un diagnóstico de la situación financiera actual de PZL Hydral, junto con un análisis de costes y de actividades de reestructuración. En ella se indica que sería razonable aislar algunos de los activos de la empresa y venderlos a un inversor privado, con el fin de reestructurar las deudas de PZL Hydral.
(55)
El accionariado de PZL Hydral y, desde el momento de su creación en 2004, PZL Wrocław, se plantearon con regularidad la posibilidad de privatizar el grupo o partes del mismo (PZL Wrocław) y negociaron las condiciones de la operación con los interesados.
(56)
En consecuencia, las autoridades polacas iniciaron las negociaciones con los inversores potenciales, negociaciones que fueron seguidas de cerca por los acreedores privados (solo en el caso del primer intento de privatización con […]) y públicos. Se celebraron negociaciones con las siguientes empresas: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008), y, a partir de 2009, con el inversor actual, […] (en lo sucesivo «[…]» o «el inversor»).
(57)
En 2002, como resultado de la cooperación industrial, se iniciaron conversaciones sobre la venta de PZL Hydral con la empresa […], un fabricante a escala mundial de componentes aeronáuticos con un volumen de negocios en 2009 de […]. El 25 de noviembre de 2002 […] y PZL Hydral celebraron un acuerdo por el que se prohíbe la divulgación de información. El 22 de abril de 2003 […] envió a PZL Hydral una declaración de intenciones en la que manifestaba su interés en la adquisición potencial de las acciones de PZL Hydral y su disponibilidad a llevar un análisis de diligencia debida (due diligence). El análisis de diligencia debida se realizó en mayo de 2003. En abril de 2005, […] amplió el alcance de la diligencia debida con vistas a la posible compra de PZL Wrocław, que se había creado en 2004. En junio de 2005, se entregó la documentación a […]. En la segunda mitad de 2005 y en la primera mitad de 2006, se organizaron varias reuniones con los representantes de […]. No obstante, desde noviembre de 2006 […] no ha hecho nada para culminar la operación.
(58)
Las autoridades polacas consideran que […] se retiró de las negociaciones al no haberse encontrado solución a la cuestión de la deuda de PZL Wrocław.
(59)
Durante estas negociaciones, se informaba con regularidad, a veces semanalmente, a los acreedores públicos y privados de la evolución de las mismas.
(60)
Las autoridades polacas siguieron una nueva estrategia de privatización, que se centraba en convertir a PZL Wrocław en una empresa rentable para poder venderla y liquidar posteriormente a PZL Hydral con el producto de la venta de PZL Wrocław y sus demás filiales y activos. Esta estrategia fue el resultado del acuerdo alcanzado entre la ADI, PZL Hydral y los acreedores públicos de la empresa y adoptó la forma del Plan de reestructuración 2007-2010 («el Plan») en el último trimestre de 2007.
(61)
Con arreglo al Plan, se debía reembolsar a los acreedores públicos a partir del producto de la venta de los activos de PZL Hydral, de la siguiente forma: Zakładu Ciepłowniczego «Term-Hydral» sp. z o.o. - 1 millón PLN, Zakładu Produkcji Hydrauliki «Hydral» sp. z o.o. - 3 millones PLN. La venta de PZL Wrocław tenía que reportar 65,9 millones PLN (incluida la planta de fundición). Se esperaba que la venta de los demás activos reportase 0,5 millones PLN y el inmueble denominado BBCenter, 47,5 millones PLN, un aparcamiento de vehículos, 2 millones PLN, y una central eléctrica (GSZ), 0,9 millones PLN. Por tanto, el Plan partía de la hipótesis de que la venta de los activos generaría unos ingresos totales de al menos 120,8 millones PLN.
(62)
El Plan preveía también una aportación de capital de 36 millones PLN para garantizar el reembolso de 156,8 millones PLN a los acreedores públicos. Asimismo, previó la posibilidad de que la ADI concediese una nueva aportación de capital de 77,4 millones PLN para saldar las deudas contraídas con el Instituto de la Seguridad Social en el periodo 1996-1998.
(63)
Entre tanto, en enero de 2007, PZL Wrocław adquirió certificados y permisos militares para el comercio de armas (véase el considerando 16). En el curso de 2007, adquirió más activos, maquinaria, equipos y know-how. Esta operación se financió con un crédito de 12,5 millones PLN, que la ADI concedió a PZL Wrocław el 24 de mayo de 2007 (en lo sucesivo, «el crédito de 2007»), y una contribución en especie al capital de PZL Wrocław por parte de su matriz, PZL Hydral, en forma de una transferencia de activos en diciembre de 2007.
(64)
Las autoridades polacas subrayaron también que el crédito de 2007 se había concedido con vistas a que la ADI consiguiera una participación aproximada del […] % en PZL Wrocław (que corresponde a un intercambio de deuda por acciones) y a que la ADI obtuviera un beneficio adecuado sobre el capital invertido tras vender sus acciones de PZL Wrocław, mientras que PZL Hydral usaría su participación para tranquilizar a los acreedores públicos.
(65)
El crédito de 2007 se concedió a un tipo de interés del WIBOR 3M + 200 puntos básicos, en ese momento el 6,45 % para una duración inicial hasta 2007 y se basó en el compromiso de que se prorrogaría hasta que tuviera lugar el intercambio de deuda por acciones previo a la venta de PZL Wrocław. El crédito se respaldó con las siguientes garantías:
-
un aval registrado (17) sobre los activos fijos de PZL Wrocław (maquinaria) de 5,5 millones PLN, que fue incluido en el Registro de Avales;
-
un aval ordinario (18) sobre 66 850 acciones, que representan el 100 % de la empresa en el momento de la operación de mayo de 2007 y un […] % a finales de 2007.
(66)
Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que, en 2007 y a petición de la ADI, la consultora Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, en calidad de experto independiente, había calculado el valor de PZL Wrocław. Tres fueron los métodos de valoración empleados: el método de los ingresos basado en el beneficio neto actualizado (método 1), el método de los ingresos basado en el beneficio neto actualizado más la amortización (método 2), y el método del flujo de tesorería actualizado (método 3) (19), incluido un análisis de sensibilidad (hipótesis moderada, optimista y pesimista).
(67)
Empleando estos tres métodos, se estimó que el valor de PZL Wrocław era el siguiente
Método 1:
a)
en la hipótesis moderada, el valor de la empresa se estima en […];
a)
en la hipótesis optimista, el valor de la empresa se estima en […];
a)
en la hipótesis pesimista, el valor de la empresa se estima en […].
Método 2:
a)
en la hipótesis moderada, el valor de la empresa se estima en […];
a)
en la hipótesis optimista, el valor de la empresa se estima en […];
a)
en la hipótesis pesimista, el valor de la empresa se estima en […].
Método 3:
a)
en la hipótesis moderada, el valor de la empresa se estima en […];
a)
en la hipótesis optimista, el valor de la empresa se estima en […];
a)
en la hipótesis pesimista, el valor de la empresa se estima en […].
(68)
En la valoración de PZL Wrocław, se emplearon los tres elementos siguientes:
-
las previsiones financieras de la empresa, incluido el flujo de tesorería, el beneficio neto y la amortización para el periodo 2007-2011 con un análisis de sensibilidad (hipótesis: moderada, optimista y pesimista), véase el cuadro que figura a continuación;
-
el tipo de actualización basado en el coste medio ponderado del capital (WACC) equivalente al 10,25 %, y
-
la hipótesis de que el flujo de tesorería se estabiliza tras el periodo 2007-2011.
Cuadro 23
Hipótesis incluidas en el estudio de 2007 (en miles de PLN)
Año
2007
2008
2009
2010
2011
Hipótesis moderada
Flujo de tesorería
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Beneficio neto
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortización
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Beneficio neto + amortización
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hipótesis optimista
Flujo de tesorería
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Beneficio neto
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortización
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Beneficio neto + amortización
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hipótesis pesimista
Flujo de tesorería
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Beneficio neto
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortización
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Beneficio neto + amortización
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
El tipo de actualización aplicado en los tres métodos de evaluación se basa en un coste medio ponderado del capital (WACC) del 10,25 % (20). Las previsiones financieras de la empresa, incluido el flujo de tesorería, el beneficio neto y la amortización para el periodo 2007-2011 con un análisis de sensibilidad (hipótesis moderada, optimista y pesimista) para el periodo 2007-2011 se basan en los datos facilitados por PZL Wrocław. Según el estudio, estos datos se basan, en gran medida, en los pedidos que se prevé efectúe el Ministerio de Defensa polaco.
(70)
Sobre la base de este cálculo, a la hora de determinar el valor de las acciones de la empresa, las autoridades polacas partieron de la hipótesis pesimista, que arrojó el resultado más bajo. Sobre esa base, supusieron que la garantía en forma de aval ordinario sobre las acciones de PZL Wrocław tenía un valor de mercado de 20,3 millones PLN, como mínimo (21). Por tanto, teniendo en cuenta conjuntamente la garantía sobre la maquinaria, que, en ese momento, tenía un valor de 5,5 millones PLN, las autoridades polacas estiman que el valor de la garantía en ese momento superaba el del crédito.
(71)
Sobre la base del análisis antes mencionado, en 2007 la ADI consideró que sería razonable basarse en el valor de PZL Wrocław a finales de 2007 de […] y tomar en consideración la hipótesis moderada. La ADI también consideró que obtendría una rentabilidad a su inversión. El rendimiento directo que podría obtener la ADI, partiendo de la base de que llevase a cabo un intercambio de deuda por acciones antes de la venta y de que controlara el […] % de las acciones (que constituye un porcentaje aproximado y era la hipótesis de trabajo utilizada por la ADI), sería al menos de 48,5 millones PLN.
(72)
En consecuencia, las autoridades polacas alegaron que, por lo que respecta al crédito de 2007, la ADI actuó como lo hubiera hecho un inversor en el contexto de la venta de PZL Wrocław. Asimismo, señalaron que, por tanto, el crédito de 2007 no se había concedido a PZL Hydral, como se indicaba en la Decisión de incoación.
(73)
Partiendo de la base de la nueva estrategia de privatización y del Plan de reestructuración 2007-2010, […], un gran proveedor mundial de sistemas y servicios a los sectores aeronáutico, espacial y de defensa […], que registró unos ingresos de […] en 2009, comenzó a negociar sobre la venta de PZL Wrocław y en julio/agosto de 2007 y en febrero de 2008 llevó a cabo un análisis de diligencia debida Estas negociaciones fueron consecuencia de la cooperación industrial en marcha.
(74)
El 31 de enero de 2008, […] presentó una oferta por las acciones de PZL Wrocław, que incrementó por primera vez el 14 de febrero de 2008. Los días 17 y 18 de marzo de 2008, representantes de la empresa […] se reunieron con la ADI. El 2 de abril de 2008, […] aumentó su oferta por segunda vez. El precio ofrecido por las acciones el 2 de abril de 2008 fue de […] (lo que reflejaba el valor de PZL Wrocław a 31 de diciembre de 2007), más los cambios en los activos actuales calculados con arreglo a una fórmula específica. Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que la aplicación de la fórmula para reflejar el crecimiento de los beneficios conllevaría un incremento del precio de […].
(75)
Esta oferta estaba en consonancia con una valoración de expertos independientes encargada por la ADI. Esta valoración, llevada a cabo por Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, concluyó que el valor de PZL Wrocław en marzo de 2008 era de […] sobre la base del método del valor actual neto (en lo sucesivo, el «método VAN»). Este método adopta un enfoque orientado a los activos en relación con la valoración y tiene en cuenta el valor de los activos, así como la parte de «debe» y «haber» tanto dentro como fuera del balance. Con arreglo al método del flujo de tesorería (en lo sucesivo, el «método DCF») el valor de PZL Hydral se calcula en cambio en […]. Según este método se tienen en cuenta los ingresos futuros, no solo de los activos materiales sino también de los activos inmateriales que posee PZL Wrocław. El análisis no incluye ningún estudio de sensibilidad (es decir, no describe distintas hipótesis).
(76)
Con arreglo al método DCF, las previsiones de flujo de tesorería para 2008 y años sucesivos se basan en el plan financiero de PZL Wrocław para 2007-2013, que parte de la hipótesis de que la inflación será idéntica a la prevista por el Banco Nacional de Polonia en febrero de 2008 para el periodo en cuestión. El coste de capital se estima en el 16,65 %, que incorpora el tipo libre de riesgos (4,70 %), la prima de riesgo de mercado (7,17 %), la prima de riesgo del sector (1,78 %) y la prima de tamaño del mercado (3 %), y permite que se tenga en cuenta el tamaño de PZL Wrocław en comparación con sus competidores (tales como […] o […]). El análisis parte del supuesto de que, a partir de 2014, el flujo de tesorería se incrementará en un 3 % anual (sobre la hipótesis de un 2 % de inflación).
Cuadro 24
Estimaciones futuras del flujo de tesorería de PZL Wrocław (en miles PLN)
Año
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Coste de capital propio ( %)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Estimaciones futuras del flujo de tesorería
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Estimaciones actualizadasdel flujo de tesorería futuro
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
El método del valor actualizado de los activos netos constituye una forma de valorar una «empresa en actividad» ajustando el valor de todos los activos y deudas al valor justo de mercado (22). El ajuste del pasivo con un valor contable de 18,35 millones PLN a un valor de activos netos de […] se llevó a cabo sobre la base de la permuta prevista para 2007 de deuda por capital propio. En el marco del último ajuste se tuvieron en cuenta los activos fuera de balance.
Cuadro 25
PZL Wrocław - método VAN ajustado (en miles PLN) (23)
Valor contable
Valor activos netos
Activos fijos
25 710
[…]
Capital circulante
9 945
[…]
Pasivo
18 350
[…]
Activos fuera de balance
0
[…]
Total
17 305
[…]
(78)
El valor neto ajustado de los activos fijos es de […], mientras que su valor contable asciende a 25,710 millones PLN. El ajuste se realiza esencialmente contabilizando el valor justo de mercado de todos los activos sobre la base de un estudio realizado el 29 de marco de 2007 y presentado a la Comisión por un experto independiente, Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. El estudio evalúa esencialmente el valor de bienes inmobiliarios como edificios y terrenos. El valor de los edificios se calculó mediante la fórmula siguiente:
V = Cn(1-Lu/100) × R
en la que: «Cn» es el coste de construcción de un nuevo edificio; «Lu» es el nivel de uso del edificio y «R» es un coeficiente que tiene en cuenta las diferencias entre las distintas regiones. El valor del terreno viene determinado sobre la base de un enfoque comparativo que considera que el precio del terreno es equivalente al precio obtenido por un solar similar, ajustado para reflejar las diferencias de inflación.
(79)
El ajuste del pasivo, cuyo valor contable ascendía a 18,350 millones PLN, a un valor de activos netos de […] se llevó a cabo sobre la base del intercambio de deuda en concepto del crédito de 2007 por acciones.
(80)
En el marco del último ajuste se tuvieron en cuenta los activos fuera de balance. Las partidas que no figuran en el balance pero que, en opinión de los autores del análisis, deberían aparecer en la valoración son la «organización de los recursos humanos» y la «organización de los procesos de producción», teniendo en cuenta los aspectos no cuantificables de la evaluación relacionados con el valor de la gestión de la empresa.
(81)
A raíz de la oferta de […], en marzo de 2008, las autoridades polacas notificaron a la Comisión el plan mencionado en calidad de ayuda de reestructuración a PZL Hydral, suponiendo que PZL Wrocław se vendería por un importe de […]. Asimismo incluyeron el crédito de 2007 y un crédito adicional de 4 millones PLN que se debía conceder a PZL Wrocław formando parte de las medidas destinadas a finalizar las negociaciones con […].
(82)
Este crédito adicional (en lo sucesivo el «crédito de 2008») se concedió el 2 de abril de 2008, el mismo día en que la ADI recibió información sobre el segundo incremento de la oferta. La ADI lo concedió en calidad de crédito puente hasta el momento en que se llegara a un acuerdo con la empresa […]. PZL Wrocław necesitaba el dinero para poder hacer frente a la disminución del número de pedidos procedentes del Ministerio de Defensa.
(83)
El crédito se concedió para un periodo de cinco años a un tipo de interés variable basado en el tipo de referencia de la Comisión para Polonia, que en el momento de su concesión era del 6,42 %, y se respaldó con las garantías siguientes:
-
un aval registrado sobre los activos fijos de PZL Wrocław (cuatro máquinas y componentes de equipo) por importe de 2,8 millones PLN, que fue incluido en el Registro de Avales;
-
la cesión de activos por cobrar en el marco de un contrato comercial de un importe de 5,2 millones PLN.
(84)
Las autoridades polacas consideran, por tanto, que el valor de los avales excedía del valor del crédito.
(85)
El crédito se concedió para que PZL Wrocław pudiese adquirir la maquinaria necesaria para el proceso de producción. La ADI concedió el crédito de 2008 en una fase avanzada de las negociaciones con […], partiendo de la base de que sería reembolsado por PZL Wrocław con sus propios fondos o por el inversor.
(86)
Teniendo esto en cuenta, las autoridades polacas alegaron que la ADI no solo actuó de forma comparable a como lo hubiera hecho un inversor privado, sino como la entidad que vendía PZL Wrocław.
(87)
Las autoridades polacas también informaron a la Comisión de que la actividad de PZL Wrocław en 2008 fue parcialmente financiada mediante un arrendamiento operativo. En junio de 2008, se firmaron dos acuerdos de arrendamiento operativo, […] y […] con la empresa privada […]. El valor neto del arrendamiento en el marco de estos acuerdos ascendía a 271 002 EUR y 401 263,20 EUR (0,82 millones PLN , IVA incluido) (24). El coste del arrendamiento operativo para PZL Wrocław en el marco de estos acuerdos ascendía a 88 762,30 EUR, que es la diferencia entre el valor neto de la maquinaria y el valor neto del arrendamiento. Estos acuerdos funcionan de modo similar a los créditos, en los que el objeto arrendado sirve de garantía. Tras la expiración del arrendamiento operativo, PZL Wrocław se prevaldrá del derecho a adquirir la maquinaria por un importe de 5 835 EUR. Antes de celebrar estos contratos de arrendamiento con PZL Wrocław, […] realizó un análisis exhaustivo de la situación económica y financiera de la empresa, incluida su capacidad para generar el flujo de tesorería necesario para el reembolso de los plazos.
(88)
Las autoridades polacas también se refirieron en su notificación inicial al intercambio de deuda, en concepto del crédito de 2007, por acciones, contemplado en el Plan, por importe de 13,5 millones PLN (más intereses).
(89)
En marzo y abril de 2008 concluyeron las negociaciones sobre las condiciones y disposiciones del acuerdo de cesión de acciones. No obstante, el 14 de abril de 2008, […] retiró su oferta. Según las autoridades polacas, la razón probable de la retirada eran los cambios considerables que había tenido lugar en el mercado mundial como consecuencia de la crisis económica.
(90)
Como resultado de la retirada de […] de la negociación, se relanzó el proceso de venta. Se anunció en la prensa nacional e internacional en forma de invitación a tomar parte en las negociaciones para la adquisición del 100 % de las acciones de PZL Wrocław. El 19 de mayo de 2008, se publicó la invitación en Puls Biznesu, la mayor publicación especializada de Polonia, y en Rzeczpospolita, el diario de mayor difusión del país. Los días 20 a 26 de mayo de 2008, también se publicó en Flight International, la revista internacional consagrada al mundo aeronáutico. En noviembre de 2008, se publicaron los pormenores de la venta prevista en Raport Wojsko Technika Obronność, una revista de aviación en polaco con un público internacional. No se recibieron ofertas de adquisición de las acciones.
(91)
En consecuencia, se adoptaron nuevas medidas y la información antes mencionada fue remitida y presentada directamente por PZL Hydral a empresas potencialmente interesadas en adquirir PZL Wrocław. Las autoridades polacas también han señalado que la venta se anunció en ferias y eventos industriales, especialmente en exhibiciones aeronáuticas (25), y a través de cartas enviadas a más de 80 empresas. Por otra parte, las autoridades polacas indicaron que la información sobre la venta se encontraba disponible de forma permanente en el sitio web de PZL Hydral, que registra 500 000 visitas al año. Teniendo en cuenta el carácter específico de la producción de PZL Wrocław (en su calidad de proveedor de bienes y servicios para las Fuerzas Armadas polacas, PZL Wrocław tiene una especial importancia para la seguridad nacional) y el nivel relativamente elevado de concentración del sector aeronáutico en todo el mundo, lo que resulta en un número relativamente reducido de inversores potenciales, la autoridades polacas han alegado que todos los inversores potenciales tuvieron la oportunidad de obtener información sobre la venta de PZL Wrocław y de tomar parte en este proceso de privatización. Por tanto, en opinión de las autoridades polacas, todo el sector estaba al corriente de la venta.
(92)
El anuncio de venta no era más que una invitación a negociar, y no incluía condiciones específicas.
(93)
A raíz de los renovados esfuerzos de las autoridades polacas en la segunda mitad de 2008, la ADI recibió una primera declaración de interés y posteriormente una oferta de […]. En la segunda mitad de 2008, la ADI recibió una segunda declaración de interés, en esta ocasión de la empresa […].
(94)
El 30 de septiembre de 2008 […] presentó una oferta preliminar no vinculante para la adquisición del 100 % de las acciones de PZL Wrocław («la oferta de 30 de septiembre de 2008») por un importe de […]. […] es un fondo de inversión que invierte en el mercado privado de capitales y cuyo propietario (una persona física) posee también el 100 % de la empresa […] (26). La oferta de 30 de septiembre de 2008 fue realizada por una empresa libre de deudas y estaba supeditada a que los resultados financieros de 2009 (especialmente, el beneficio neto y el EBITDA) fueran similares a los de 2008. Se debía alcanzar un EBITDA de al menos […] y el beneficio neto de 2009 tenía que alcanzar como mínimo […]; además, se exigía un incremento de las ventas del 5 %. No obstante, como consecuencia de la crisis financiera, los ingresos de PZL Wrocław disminuyeron en un 35 %, por lo que no se alcanzaron los parámetros de referencia fijados en la oferta. En el primer trimestre de 2009 PZL Hydral era plenamente consciente de que los resultados financieros no alcanzarían los requisitos mínimos establecidos en la oferta de […]. Además, a principios de 2009 se confirmó la reducción de los pedidos procedentes del Ministerio de Defensa, lo que tuvo importantes implicaciones para la rentabilidad de la empresa ese año. No se han producido contactos posteriores con […].
(95)
[…], una empresa de […] que se encuentra entre los principales proveedores de productos tecnológicamente avanzados del sector aeronáutico (para aeronaves comerciales, regionales, de empresa y militares) y productos industriales, y cuyo volumen de negocios en 2009 fue de […], inició en el primer trimestre de 2009 conversaciones con vistas a adquirir las acciones de PZL Wrocław.
(96)
Esta empresa llevó a cabo un análisis de diligencia debida entre el 20 de abril y el 12 de mayo de 2009. Sobre la base de este análisis, el 20 de agosto de 2009 firmó con la ADI un memorándum de acuerdo (en el que se indicaban las líneas maestras de la operación prevista) para la compra de las acciones de PZL Wrocław por un importe de […]. La ADI se comprometió a garantizar que todos los activos de PZL Wrocław estuvieran libres de toda deuda contraída con los acreedores públicos de PZL Hydral. El memorándum de acuerdo partía de la hipótesis de que la propia ADI adquiriría el 100 % de las acciones de PZL Wrocław y se las vendería al inversor. El inversor se comprometía a poner en práctica su propio plan de inversión detallado por un valor adicional de […], que debía realizarse tras la venta. El 18 de diciembre de 2009, la ADI, PZL Hydral y […] firmaron un acuerdo marco. El 12 de marzo de 2010, se celebró el anexo 2 del acuerdo, que establece las normas por las que se rige el intercambio de deuda por acciones, la condonación parcial y el rembolso parcial de los créditos de 2007 y 2008.
(97)
Las autoridades polacas confirmaron que la venta no había quedado especialmente supeditada al mantenimiento de los puestos de trabajo. Las autoridades polacas también informaron a la Comisión de que el inversor tenía plena libertad para determinar sus relaciones comerciales con el Ministerio de Defensa.
(98)
En el punto VI figura una descripción detallada de las negociaciones con […].
II.6 Evaluación jurídica del plan por parte de las autoridades polacas
(99)
Las autoridades polacas indicaron que los costes generales de reestructuración ascenderían a 262,2 millones PLN, desglosados como sigue: reestructuración de deuda pública por un importe de 234 millones PLN, otras reestructuraciones financieras por importe de 11,5 millones PLN, inversiones de 11 millones PLN, reestructuración de activos por importe de 5,6 millones PLN y reestructuración de plantilla por importe de 0,3 millones PLN.
(100)
Las autoridades polacas estiman que los costes de reestructuración de PZL Hydral se financiarían mediante una ayuda estatal de 130,5 millones PLN y una contribución propia de 132 millones PLN. De conformidad con el Plan, la contribución propia representa el 50,3 % de los costes de reestructuración y consta de los ingresos procedentes de la venta de los activos fijos y acciones, amén de los fondos que ha de aportar el futuro inversor en PZL Wrocław.
(101)
Por lo que respecta a las medidas compensatorias, el Plan proponía la venta de algunos activos productivos, que se llevó a cabo parcialmente entre 2004 y 2006, lo que condujo a una reducción de la capacidad de producción. Según el Plan, la venta de maquinaria y equipos reduciría la capacidad de producción de la empresa en 380 000 horas-máquina en total, es decir, en un 42 %. La mayor parte de la reducción prevista (315 000 horas-máquina) ya se ha llevado a la práctica. Las autoridades polacas alegaron que un tercio de esta reducción de la capacidad no era necesaria para restablecer la rentabilidad, sino que se había concebido para reducir la producción en el ámbito de la hidráulica industrial, un segmento poco rentable en el que la empresa había decidido limitar su actividad.
(102)
Por otra parte, el Plan indicaba que se había de considerar que el abandono previsto de determinadas actividades (supuestamente rentables) y la venta de activos no productivos eran medidas compensatorias a tenor de lo dispuesto en las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (27) (en lo sucesivo, «las Directrices de salvamento y reestructuración»). Por último, las autoridades polacas alegaron que la privatización de PZL Wrocław, que permitiría a sus competidores adquirir la capacidad, el know how y la cuota de mercado de PZL Hydral también debía considerarse una medida compensatoria.
III. DUDAS EXPRESADAS POR LA COMISIÓN EN LA INCOACIÓN Y LA AMPLIACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL
(103)
El Plan fue notificado como hipótesis de reestructuración en el marco de las Directrices de salvamento y reestructuración. Por consiguiente, la Comisión basó su evaluación preliminar en la información de que se disponía en esa fase. Partiendo de esa información, la Comisión manifestó las siguientes dudas.
(104)
Por lo que se refiere a la posibilidad de que la empresa pudiera acogerse a ayuda de reestructuración en el marco de las Directrices de salvamento y reestructuración, la Comisión albergaba dudas de que PZL Hydral no hubiera recibido en los diez años anteriores alguna ayuda de salvamento o reestructuración.
(105)
En particular, la Comisión se preguntaba si la no ejecución o la ejecución tardía de deudas públicas no debía considerarse ayuda estatal. La Comisión señaló que, si una entidad pública que recauda cotizaciones a la seguridad social tolera el impago o el pago atrasado de tales cotizaciones durante mucho tiempo, sin duda ofrece al beneficiario una ventaja al reducir la carga que representa la aplicación normal del sistema de la seguridad social (28). Aunque reconocía que los acreedores públicos habían adoptado algunas medidas de ejecución, la Comisión dudaba de que fueran suficientes o, si se hubieran tomado en una fase posterior, efectivas, especialmente por lo que se refiere a las garantías con que contaban los acreedores públicos, y en las que se podían haber basado. En esta fase del procedimiento, la Comisión albergaba dudas, por tanto, de que los acreedores públicos se hubieran comportado como lo habrían hecho unos acreedores privados en tales circunstancias.
(106)
Además, la Comisión tampoco estaba convencida de que otras medidas notificadas por las autoridades polacas estuvieran libres de ayuda estatal.
(107)
La Comisión dudaba de que el reembolso y la condonación parciales de las deudas contraídas con organismos públicos, que fueron notificados por las autoridades polacas como libres de ayuda estatal, se ajustaran al principio del acreedor privado.
(108)
La Comisión también expresó sus dudas en relación con la compatibilidad del Plan con el mercado interior a la luz del apartado 31 y siguientes de las Directrices de salvamento y reestructuración.
(109)
La Comisión dudaba de que la contribución propuesta fuera real y auténtica y, por tanto, de que el Plan se ajustara a lo dispuesto en los apartados 43 a 45 de las Directrices de salvamento y reestructuración. Dudaba de que los ingresos previstos de la venta de PZL Wrocław, aun en el caso de que se alcanzaran, pudieran ser considerados contribución propia a la reestructuración. Como se ha indicado anteriormente, PZL Wrocław fue constituida a finales de 2004. Con arreglo al Plan, ya en 2007 tenían que haberse cedido los activos productivos y tenía que haberse iniciado el proceso de privatización. En el primer trimestre de 2007, se tenían que presentar las primeras ofertas de los inversores potenciales y, tras un periodo de negociación, en la primera mitad de 2008 se tenía que celebrar un acuerdo preliminar de venta. Sin embargo, cuando se adoptó la Decisión de incoación, la Comisión no había tenido conocimiento de que hubiera algún inversor potencial interesado en adquirir PZL Wrocław.
(110)
La Comisión también manifestó dudas de que el Plan fuera a garantizar la rentabilidad a largo plazo contemplada en los apartados 34 a 37 de las Directrices de salvamento y reestructuración. La Comisión observó que la reestructuración prevista se centraba en la reestructuración financiera, es decir, que en torno al 90 % de todos los costes de reestructuración se habían reservado para el reembolso de los atrasos de las deudas públicas. En consecuencia, las demás medidas de reestructuración tenían un carácter bastante limitado. La Comisión señaló también que, como ya se ha explicado, en el momento en que se adoptó la Decisión de incoación, no tenía conocimiento de interés alguno por parte de inversores potenciales. Por otra parte, las autoridades polacas indicaron que podría ser necesario adoptar nuevas medidas de reestructuración después de la privatización de la empresa, lo que suscitaba nuevas dudas en cuanto a la viabilidad del Plan.
(111)
La Comisión afirmó también que necesitaba nuevas aclaraciones a propósito de la compatibilidad de las medidas compensatorias propuestas con los apartados 38 a 42 de las Directrices de salvamento y reestructuración. Las autoridades polacas alegaron en la notificación que al menos un tercio de la reducción de la capacidad de producción se había concebido para recortar la capacidad en el segmento poco rentable de los productos hidráulicos industriales. Sobre la base de la información que obraba en su poder, la Comisión dudaba de que fuera suficiente la reducción de la capacidad de producción realizada o prevista por la empresa. La Comisión afirmó también de que al menos algunas de las medidas propuestas parecían ser necesarias para alcanzar la rentabilidad a largo plazo. Entre otras cosas, señaló que daba la impresión de que la venta de algunos activos productivos realizada en el pasado había sido concebida específicamente para restablecer la rentabilidad. De modo análogo, la venta de bienes inmuebles prevista serviría de fuente de financiación en vez de compensación por el falseamiento de la competencia.
IV. OBSERVACIONES DE LAS AUTORIDADES POLACAS A PROPÓSITO DE LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL
(112)
Las autoridades polacas remitieron sus observaciones a propósito de la Decisión de incoación con relación a la posibilidad de aplicar la prueba del inversor privado en la hipótesis notificada, es decir, conjuntamente con las aportaciones de capital.
(113)
Asimismo subrayaron que las condonaciones previstas cumplían el principio del acreedor privado, habida cuenta de que los acreedores públicos recibirían más en caso de que se vendieran los activos de PZL Hydral que en el supuesto de que la empresa se declarase en quiebra. A este respecto, las autoridades polacas afirmaron también que este punto de vista se basaba en análisis económicos y financieros y que era compartido por los acreedores públicos afectados.
(114)
A propósito de las dos aportaciones de capital que iba a conceder la ADI a PZL Hydral y que, según la notificación, iban a reservarse para el reembolso de los acreedores públicos, las autoridades polacas alegaron que no impedían la aplicación del principio del acreedor privado.
(115)
Por otra parte, las autoridades polacas alegaron que el valor de mercado de PZL Wrocław se encontraba estrechamente vinculado a que estuviera en posesión de certificados aeronáuticos y permisos de venta de armas y a su plantilla de alta cualificación y experiencia. En caso de quiebra, resultaría imposible restaurar esta empresa hasta niveles aceptables para los servicios de supervisión aeronáutica.
(116)
Las autoridades polacas valoraron la contribución propia en 130 millones PLN, lo que supondría el 50 % de los costes de reestructuración aunque se tuviera que considerar que la no ejecución de las deudas públicas era constitutiva de ayuda estatal. Por otra parte, las autoridades polacas afirmaron que se estaba llevando a cabo la venta de activos, con lo que todos los activos contemplados en el Plan se venderían en el marco de la reestructuración.
(117)
Por lo que respecta a la viabilidad a largo plazo del Plan, las autoridades polacas afirmaron que se estaban alcanzando correctamente los objetivos de la reestructuración. En particular, el proceso de concentración de la producción en la parte oriental de las instalaciones de PZL Hydral había logrado una reducción de los costes fijos, mejoras operativas en la producción e ingresos adicionales procedentes del alquiler del espacio liberado. Además, la producción y las ventas se habían trasladado (incluidos 570 empleados) a PZL Wrocław, que era económicamente viable en ese momento (datos de los diez primeros meses de 2008) Se calculó que el beneficio neto de PZL Wrocław a finales de 2008 era de unos 6 millones PLN, con unas ventas de 50 millones PLN. Las autoridades polacas añadieron que, puesto que se había alcanzado un acuerdo sobre la hipótesis del acreedor privado en el último trimestre de 2007, tanto PZL Hydral como PZL Wrocław habían saldado a su debido tiempo sus actuales deudas con los acreedores públicos.
V. OBSERVACIONES DE TERCEROS
(118)
La Comisión no recibió observaciones de terceros.
VI. ACONTECIMIENTOS POSTERIORES AL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL - EL PLAN REVISADO
(119)
En opinión de las autoridades polacas, el precio de venta de las acciones de PZL Wrocław ofrecido por […] corresponde al valor de mercado de la empresa. Consideran también que el precio ofrecido reflejaba la situación financiera de la empresa, que empeoró en 2009 de resultas de la crisis financiera y de la reducción del número de pedidos procedentes de las Fuerzas Armadas polacas.
(120)
Las autoridades polacas señalaron también que el precio reflejaba las condiciones macroeconómicas. Solo en la Bolsa de Varsovia el Índice WIG cayó un 36 %. Entre abril de 2008 (retirada de […] de las negociaciones) y junio de 2009, se hundió de forma espectacular la calificación de mercado de las empresas del sector aeronáutico cotizadas, con un perfil de producción similar al de PZL Wrocław. Las acciones de […], a la que pertenece […], cayeron un […] %, las de […] en un […] % y las de […] en un […] %.
(121)
[…] llevó a cabo un análisis de diligencia debida (véase el considerando 96). El análisis comparaba los datos relativos a […] de 32 empresas del sector aeronáutico. En él se calcularon los coeficientes medios con objeto de determinar de qué forma estas […]. A continuación, estos coeficientes se aplicaron a […]. El resultado fue de […].
(122)
En conversaciones con la ADI sobre la evaluación del inversor se observa, sin embargo, que en este momento […] es muy dependiente de un cliente, las Fuerzas Armadas polacas, de quien espera obtener el […] % de sus ingresos en 2010-13 en el marco del programa de modernización, cuya evolución es incierta. Si la situación financiera de PZL Wrocław no mejora en 2010, se podría poner en marcha el procedimiento de quiebra.
(123)
Sobre esta base, el inversor mantiene que al ofrecer […] por las acciones de PZL Wrocław, las pagará de facto por encima de su valor nominal.
(124)
Una vez que se conoció el precio ofrecido por el inversor, la ADI entabló negociaciones con los acreedores públicos con vistas a realizar reembolsos y condonaciones parciales de sus deudas como se especifica en el Plan, sobre la base del producto de la venta de los activos de PZL Hydral sin nuevas aportaciones de capital.
(125)
A tal efecto, el 15 de enero de 2010 la ADI encargó un estudio a la empresa Ernst&Young. Se dio instrucciones a Ernst&Young, en su calidad de experto independiente, para que llevase a cabo una comparación entre las dos hipótesis siguientes:
-
procedimiento de quiebra para PZL Hydral, incluida su filial PZL Wrocław;
-
liquidación de deudas sobre la base del producto de la venta de PZL Wrocław a […] por un importe de […] y el producto de la venta de los demás activos de PZL Hydral.
(126)
Ernst&Young evaluó la situación desde el punto de vista de cada uno de los acreedores públicos: el Instituto de la Seguridad Social, la Agencia Tributaria de la Región de Baja Silesia, la Agencia Tributaria de Wrocław Psie Pole, el Ayuntamiento de Wrocław, el Fondo Estatal para la Rehabilitación de Discapacitados, la Región de Baja Silesia y el Ministerio de Hacienda. En el análisis no se incluye a la ADI, por no ser un acreedor de PZL Hydral, sino únicamente accionista.
(127)
Ernst&Young finalizó su estudio el 24 de febrero de 2010. Se basaba en un enfoque conservador, pues solo se cuantificaron aquellos importes que se esperaba fuesen reembolsados en cada hipótesis. Por tanto, el análisis no tuvo en cuenta ni los costes alternativos (29), ni las previsiones de beneficios a largo plazo, ni la inflación.
(128)
Se analizó la hipótesis de quiebra que culmina en liquidación de la empresa, suponiendo que estas medidas resultan razonablemente efectivas. Hace referencia, como base de este método, a las condiciones de una prueba adecuada del acreedor privado basada en la jurisprudencia (España/Comisión y Hamsa/Comisión), que analiza la conducta de un organismo público desde el punto de vista de un acreedor privado que trata de lograr el pago de un deudor con dificultades financieras (30). El estudio se basa en un análisis de cada uno de los distintos acreedores, teniendo especialmente en cuenta las garantías del acreedor sobre los activos del deudor y la medida en que las deudas puedan ser saldadas en caso de quiebra del deudor (31).
(129)
Con objeto de calcular el valor de los activos en caso de quiebra, el estudio de Ernst&Young partía de la asunción de que el valor de los activos fijos inmobiliarios en caso de venta era del 50 % de su «valor justo». Para calcular el valor justo, Ernst&Young se basó en los métodos definidos en la Norma Internacional de Contabilidad no 16 sobre inmovilizado material y se valió de todas la evaluaciones de expertos independientes a las que tuvo acceso. La reducción del 50 % está justificada por la escasa efectividad de los procedimientos de quiebra en Polonia, donde los ingresos procedentes de la venta de activos constituyen por término medio el 26,86 % de su valor justo.
(130)
El estudio de Ernst&Young señala también que los ingresos que los acreedores públicos pueden esperar obtener en una hipótesis de quiebra dependen de la calificación correspondiente de sus garantías sobre los activos a los que se encuentran vinculadas la hipotecas. A tal efecto, el estudio de Ernst&Young ofrece una panorámica de las hipotecas vinculadas a cada activo de PZL Hydral, el valor de las distintas hipotecas y la calificación de los acreedores.
(131)
Partiendo de las hipótesis descritas en los dos considerandos anteriores, Ernst&Young calcula que el importe total recuperable en caso de quiebra de los activos garantizados por hipotecas asciende a 52,4 millones PLN. Por ello, tres acreedores públicos (el Fondo Estatal para la Rehabilitación de Discapacitados, la Región de Baja Silesia y el Ministerio de Hacienda) no podrán recuperar nada y los demás acreedores podrán recuperar los importes siguientes: el Instituto de la Seguridad Social, 44,8 millones PLN; la Agencia Tributaria de Baja Silesia, 2,3 millones PLN; la Agencia Tributaria de Wrocław-Psie Pole, 0,457 millones PLN; y el Ayuntamiento de Wrocław, 4,9 millones PLN.
(132)
Por tanto, se debe corregir el importe real de lo recaudado en la hipótesis de quiebra sumando el importe recuperado de los demás activos de PZL Hydral, es decir, 13,5 millones PLN (32). En consecuencia, los ingresos en caso de quiebra ascienden a 66 millones PLN, como puede verse en el cuadro 26.
(133)
La hipótesis de la venta de activos contempla la venta de todos los activos de PZL Hydral recogidos en el Plan por un importe de 122 323 202,31 PLN: Zakładu Produkcji Hydrauliki «Hydral» sp. z o.o. por importe de […]; los bienes inmuebles de BBCenter por importe de […]; el aparcamiento por importe de […]; Zakładu Ciepłowniczego «Term-Hydral» sp. z o.o. por importe de […]; la central eléctrica por importe de […]; PZL Wrocław por importe de […]; la fundición por importe de […]; participaciones minoritarias por importe de […]; y el reembolso de las cuantías adeudas a PZL Hydral por importe de […].
Cuadro 26
Comparación de las hipótesis de venta y quiebra desde la perspectiva de PZL Hydral en 2010 (en PLN) según el estudio de Ernst&Young
Acreedor público
Importe total adeudado (33)
Ingresos en la hipótesis de quiebra
Ingresos en la hipótesis de venta de activos
Instituto de la Seguridad Social
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Agencia Tributaria de Baja Silesia
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Agencia Tributaria de Wrocław - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Ayuntamiento de Wrocław
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Fondo Estatal para la Rehabilitación de Discapacitados
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Región de Baja Silesia
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerio de Hacienda
24 050 232,71
-
500 000,00
Total
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Como se indica en el cuadro 26, según el estudio de Ernst&Young, el Instituto de la Seguridad Social recuperaría el 47,7 % de los importes que se le adeudan; la Agencia Tributaria de Baja Silesia, el 30,6 % la Agencia Tributaria de Wrocław Psie Pole, el 85,8 %,;el Ayuntamiento de Wrocław, el 18,2 % la Región de Baja Silesia, la totalidad de lo que se le adeuda; el Fondo Estatal para la Rehabilitación de Discapacitados, el 38,9 % y el Ministerio de Hacienda, el 2,1 %.
(135)
De conformidad con lo dispuesto en la legislación polaca, una vez que los acreedores públicos aceptan la liquidación de los importes que se les adeudan mediante condonaciones parciales, dejan de devengarse intereses sobre tales deudas y solo se aplican si no se lleva a cabo la liquidación, lo que sucedería en la hipótesis de quiebra. Por tanto, en las deudas que figuran en el cuadro 26 se incluyen las correspondientes a la fecha del acuerdo de 2007 para todos los acreedores públicos, con excepción de la Agencia Tributaria de Baja Silesia (a la que se siguen cobrando intereses sobre algunas deudas fiscales) y la Región de Baja Silesia (a la que se siguen cobrando intereses), como consecuencia de la naturaleza jurídica especial de las cuantías que se les adeudan.
(136)
Conviene subrayar que, por lo que se refiere al Ayuntamiento de Wrocław, el Fondo Estatal para la Rehabilitación de Discapacitados y la Agencia Tributaria de Baja Silesia, el Plan revisado contemplaba la prórroga parcial del reembolso a los acreedores públicos y el reembolso a plazos de parte de estas deudas hasta que tuviera lugar la venta de los activos de PZL Hydral, es decir, que las deudas se devolverían parcialmente. En particular, el acuerdo establece lo siguiente:
-
se aplaza el reembolso del importe de 4,9 millones PLN adeudado al Ayuntamiento de Wrocław;
-
se aplaza el reembolso del importe de 5 millones PLN adeudado al Fondo Estatal para la Rehabilitación de Discapacitados;
-
se emplearán 18,25 millones PLN para reembolsar parcialmente lo adeudado a la Agencia Tributaria de Baja Silesia; una parte se reembolsará a plazos (34) y otra se reembolsará junto a los intereses calculados en la fecha de pago.
(137)
Sobre esta base y según el estudio de Ernst&Young (véase el cuadro 26) los acreedores recibirían 122 millones PLN en total en el caso de venta de PZL Wrocław y de los demás activos de PZL Hydral, mientras que en caso de quiebra que culmine en la liquidación de PZL Hydral, los acreedores recibirían 66 millones PLN, y tres de ellos (el Ministerio de Hacienda, la Región de Baja Silesia y el Fondo Estatal para la Rehabilitación de Discapacitados) no recibirían nada.
(138)
En la hipótesis de venta, los acreedores públicos condonarían un total de 195 millones PLN de deudas públicas. A pesar de ello, todos los acreedores públicos saldrían mejor parados en la hipótesis de venta que en la quiebra. En total, los acreedores públicos recuperarían el 38,5 % de lo que se les adeudaba.
(139)
Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que, según las conclusiones a las que llega el estudio de Ernst&Young, en 2010 los acreedores públicos acordaron el reembolso parcial de los importes que se les adeudaban.
(140)
En el marco de las conversaciones con la empresa […], la ADI aceptó que sus créditos fueran parcialmente intercambiados, parcialmente reembolsados y parcialmente condonados. Con arreglo al anexo 2 del Acuerdo marco, la ADI tenía que convertir parte del crédito principal de 2007 y parte del crédito principal de 2008, por un total de […], en capital en acciones y activos líquidos de PZL Wrocław y renunciar a intereses por un importe de […] sobre el crédito de 2007. Tras este intercambio, se debía reducir el capital en acciones de PZL Wrocław mediante la presentación de una solicitud al efecto ante el órgano jurisdiccional competente.
(141)
Las autoridades polacas señalaron que hasta 2009 no se produjo el deterioro de la situación financiera de PZL Wrocław y que fue causado por la crisis económica, que no se había podido predecir y que tuvo como consecuencia el descenso de casi un […] % en el número de pedidos de las Fuerzas Armadas polacas. En consecuencia, la situación de la ADI como acreedor empeoró considerablemente, al igual que lo hicieron sus perspectivas de recuperar totalmente el importe que se le adeudaba.
(142)
Las disposiciones del anexo 2 del Acuerdo marco se negociaron en estrecha relación con los resultados del suplemento del estudio de Ernst&Young. Este suplemento se elaboró el 24 de febrero de 2010 y analiza dos hipótesis, la de quiebra que conduce a la liquidación de PZL Wrocław y la de su venta al inversor. En particular, se centra en lo que la ADI obtendría de su garantía en la hipótesis de quiebra y lo compara con los importes que podría recuperar si se vendiera PZL Wrocław al inversor.
(143)
En el suplemento del estudio de Ernst&Young se señala que los activos de PZL Wrocław se encontraban respaldados por avales e hipotecas. El valor contable de los activos de PZL Wrocław a 31 de diciembre de 2009 era de 52,5 millones PLN, de los cuales los activos garantizados ascendían a 21,3 millones PLN y los activos no garantizados / no gravados a 31,2 millones PLN.
(144)
Aunque los activos no garantizados / no gravados representaran el […] % del valor de los activos de PZL Wrocław, si no se produjera la venta de PZL Wrocław, las autoridades tributarias adoptarían una decisión con arreglo a los artículos 112 y 118 del Código Tributario (35), por la que se declarara que PZL Wrocław asumía las deudas de 2006-2007 de PZL Hydral con el fin de ejecutar los importes que se le adeudaban. Así lo confirma una carta de la Agencia Tributaria de Baja Silesia de 23 de noviembre de 2007, en la que se afirma que, en caso de fracaso de la reestructuración, se adoptarán medidas de ejecución en aplicación del artículo 112 del Código Tributario.
(145)
Puesto que PZL Wrocław es propietaria de los activos productivos de PZL Hydral (que adquirió entre 2004 y 2007), esta decisión incidiría en algunas de las deudas públicas de PZL Hydral. El valor de las deudas que se verían afectadas por tales procedimientos corresponderían a las deudas públicas de PZL Hydral generadas en 2006-07 y ascenderían a un mínimo de 64,4 millones PLN (36). Según el suplemento del estudio de Ernst&Young, el valor de estas deudas excedería del valor contable de los activos no garantizados / no gravados. Al mismo tiempo, se debe considerar el valor contable de estos activos a la luz de su valor de mercado por tratarse de efectos por cobrar, efectivo y otros activos monetarios.
(146)
En caso de que PZL Wrocław quiebre, solo los activos garantizados mediante hipotecas y los avales registrados tendrán prioridad sobre las deudas contraídas con las autoridades tributarias. Los importes adeudados por PZL Wrocław a los acreedores privados que no estuvieran garantizados no podrían haberse satisfecho a partir de los activos de la empresa. Teniendo en cuenta que no todo lo adeudado a los acreedores podría satisfacerse con la quiebra, las acciones de PZL Wrocław tendrían valor cero en caso de quiebra. De modo análogo, como solo se satisfaría a los titulares de avales registrados e hipotecas, los avales ordinarios no tienen valor alguno.
(147)
Habida cuenta de lo anterior, el suplemento del estudio de Ernst&Young analiza el valor del aval registrado de la ADI sobre los activos de PZL Wrocław. El valor de la garantía en forma de avales registrados sobre la maquinaria se determina partiendo del supuesto de que el valor de los activos avalados en caso de quiebra fuera del 50 % de su valor contable neto, ya que no se disponía de su valor justo y el valor de los activos fijos materiales estaba sujeto a cambios en consonancia con el tipo de amortización aplicable. Ernst&Young consideró que, en caso de venta forzosa, su valor era representativo en relación con la posibilidad de usar los activos evaluados para determinados fines y como parte de determinados procesos productivos, con la posibilidad de utilizarlos para fines alternativos y con la naturaleza de los contratos con los que iban asociados. El estudio de Ernst&Young señala que, cuando los activos que han de venderse son muy específicos y se emplean con vistas a producir para un comprador determinado, su valor de liquidación puede ser muy bajo, pudiendo llegar al 30 % de su valor contable neto. A modo de ejemplo, Autoglass Group SA, que presentaba un balance de 19,8 millones PLN, se vendió en el marco de un procedimiento de quiebra por 6 millones PLN. Además, entre los activos de PZL Wrocław que sirvieron de aval registrado se encuentran algunos de muy escaso valor. En particular, el crédito de 2007 se garantizó mediante una lista de 1 709 bienes que se depreciaron con los años y unos 1 400 bienes con un valor de menos de 3 500 PLN; en consecuencia, se realizó una única amortización.
(148)
Como ya sucedió en el informe principal, el suplemento del estudio de Ernst&Young no ha tenido en cuenta la incidencia del valor tiempo del dinero, es decir, de la eventualidad de un procedimiento de quiebra muy prolongado, a la hora de evaluar la hipótesis de quiebra desde la perspectiva de los acreedores de PZL Wrocław.
(149)
Según este estudio, el valor contable neto de los activos que sirven de aval registrado sobre la maquinaria ascendía a 2 106 392,71 PLN a 31 de enero de 2010. Si se aplica esta fórmula al valor contable neto de los activos, su valor (en quiebra) en caso de venta forzosa se estima en 1 053 196,36 PLN.
(150)
El suplemento del estudio de Ernst&Young concluye que la ADI obtiene 1 053 196,36 PLN en la hipótesis de quiebra y [ 1 053 196,36 PLN] en la hipótesis de venta (como se especifica en el anexo 2 del Acuerdo marco).
(151)
Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que el valor contable neto de los activos que sirven como aval registrado del crédito de 2007 ascendía a 5 480 861,37 PLN en los informes financieros auditados de 2007 y a 818 967,55 PLN en los informes financieros auditados a 31 de enero de 2010.
(152)
Las autoridades polacas informaron a la Comisión de que el valor contable neto de los activos que sirven como aval registrado del crédito de 2008 ascendía a 2 763 000 PLN según el informe de los expertos independientes de 1 de febrero de 2008. El valor contable neto de estos activos según los informes financieros auditados ascendía a 1 883 098,97 PLN, a 1 de febrero de 2008, y el valor contable neto de estos activos según los informes financieros auditados ascendía a 1 287 425,16 PLN a 31 de enero de 2010.
(153)
En consecuencia, las autoridades polacas se retiraron de las dos aportaciones de capital concedidas a PZL Hydral, alegando que las condonaciones y los reembolsos parciales de las deudas públicas no eran constitutivos de ayuda estatal a la luz del principio del acreedor privado. Señalaron también que la conducta que los acreedores públicos mantuvieron entre 1998 y 2007 se ajustaba al principio del acreedor privado. Además, indicaron que la venta de PZL Wrocław había sido abierta, transparente e incondicional y que el precio ofrecido por el inversor podía considerarse un precio de mercado. Las autoridades polacas alegaron que tanto el crédito de 2007 como el de 2008 habían sido concedidos en condiciones de mercado. Aunque también se desmarcaron del intercambio antes descrito de deuda, en concepto del crédito de 2007, por acciones, propusieron, sin embargo, un intercambio parcial tanto para el crédito de 2007 como para el de 2008 antes de la venta, alegando que se ajustaba al principio del acreedor privado.
VII. COMPETENCIA DE LA COMISIÓN
(154)
La parte inicial de algunas medidas, en concreto la no ejecución de las deudas contraídas por PZL Hydral con organismos públicos, comenzó en 1998, es decir, antes de la adhesión de Polonia a la UE, el 1 de mayo de 2004.
(155)
De conformidad con el Tratado de adhesión, las medidas de ayuda concedidas en los nuevos Estados miembros antes de la adhesión que sigan estando vigentes después de la misma, que constituyan ayuda estatal a tenor de lo dispuesto en el artículo 107, apartado 1, del TFUE, y no sean ayuda existente, se han de considerar ayuda nueva a los efectos de la aplicación del artículo 108, apartado 3, del TFUE.
(156)
En el punto 3 del anexo IV del Tratado de adhesión se establece el procedimiento de medidas transitorias. Constituye un marco legal para la evaluación de los regímenes de ayuda y de las medidas individuales de ayuda que se hubieran concedido en un nuevo Estado miembro antes de la adhesión y siguieran vigentes después de la misma.
(157)
La Comisión no puede examinar las medidas de ayuda que hayan entrado en vigor antes de la adhesión y no sean aplicables después de la misma con arreglo al procedimiento de medidas transitorias o al procedimiento fijado en el artículo 108, apartado 2, del TFUE. Por otra parte, las medidas que no hubieran sido llevadas a cabo hasta después de la adhesión serán evaluadas por la Comisión como ayuda notificada o ayuda ilegal con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del TFUE.
(158)
Las medidas se consideran aplicables después de la adhesión si, ejecutadas con anterioridad, pueden seguir dando pie tras la adhesión a la concesión de ayudas adicionales o a un incremento del importe de las ayudas ya otorgadas, es decir, si no se conocen con precisión los compromisos económicos del Estado en la fecha en que las medidas se llevaron a cabo y siguen sin conocerse en la fecha de la adhesión.
(159)
En el caso que nos ocupa, la Comisión considera que la no ejecución del reembolso de deudas públicas comenzó en 1998 y continuaba el día de la adhesión. La Comisión considera que la no ejecución de todas las deudas pendientes a 1 de mayo de 2004 es de su competencia a partir de esa fecha.
(160)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, la no ejecución del reembolso de las deudas públicas pendientes a 1 de mayo de 2004 constituye una medida aplicable tras la adhesión y es competencia de la Comisión con arreglo al artículo 108 del TFUE.
VIII. EVALUACIÓN
(161)
De conformidad con el artículo 107, apartado 1, del TFUE, las ayudas estatales son ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones en la medida en que afecten a los intercambios entre los Estados miembros.
(162)
Las condiciones establecidas en el artículo 107, apartado 1, del TFUE son acumulativas y, por tanto, para que una medida se considere ayuda estatal se han de reunir todas las condiciones simultáneamente.
(163)
En las siguientes secciones, la Comisión evalúa por separado la posible ayuda estatal concedida a PZL Hydral y PZL Wrocław.
(164)
En relación con PZL Hydral identifica las siguientes medidas:
-
las aportaciones de capital previstas y retiradas a favor de PZL Hydral;
-
el reembolso de las deudas públicas contraídas por PZL Hydral (1998-2007);
-
el acuerdo alcanzado con los acreedores públicos de PZL Hydral (2007-2010).
(165)
En relación con PZL Wrocław identifica las siguientes medidas:
-
el crédito de 2007;
-
el crédito de 2008;
-
el intercambio de deuda por acciones relativo a los créditos de 2007 y 2008.
(166)
La Comisión señala que las autoridades polacas se mostraron en desacuerdo con que las medidas antes mencionadas fuesen consideradas ayuda estatal, alegando que pasaban la prueba del acreedor privado, en el caso de las medidas concedidas a PZL Hydral y el intercambio de deuda por acciones de PZL Wrocław de 2010, y la prueba del inversor privado, en el caso de los créditos de 2007 y 2008 concedidos a PZL Wrocław.
VIII.1 Retirada de las aportaciones de capital a favor de PZL Hydral
(167)
Con arreglo al artículo 8 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, de 22 de marzo de 1999, por el que se establecen disposiciones de aplicación del artículo 93 del Tratado CE (en lo sucesivo, el «Reglamento de procedimiento») (37), después de la incoación del procedimiento de investigación formal, un Estado miembro puede retirar a su debido tiempo la notificación antes de que la Comisión haya adoptado una decisión sobre si la medida notificada constituye ayuda. Cuando esto sucede, la Comisión sobresee el procedimiento por no tener objeto.
(168)
Las autoridades polacas retiraron las dos aportaciones de capital notificadas (113 millones PLN). Por tanto, la investigación de la Comisión a propósito de estas dos medidas ya no tiene razón de ser.
VIII.2 No ejecución de las deudas públicas contraídas por PZL Hydral (1998-2007)
(169)
PZL Hydral pudo recibir ayuda estatal merced a la no ejecución continuada de sus deudas contraídas con varios acreedores públicos.
(170)
La Comisión señala que el artículo 107, apartado 1, del TFUE abarca las intervenciones que, adoptando diversas formas, reducen los costes ordinarios de una empresa y que, sin ser subvenciones en sentido estricto, tienen un carácter similar y producen el mismo efecto. En la jurisprudencia existe un principio universalmente aceptado según el cual el comportamiento de un organismo público competente para recaudar las cotizaciones de la Seguridad Social que permite que éstas se paguen con retraso da a la empresa que se beneficia de ello una ventaja comercial apreciable, al mitigar, a su favor, la carga que se deriva de la aplicación normal del régimen de la Seguridad Social. Los recargos e intereses de demora que se impongan a la empresa no pueden determinar la íntegra desaparición de dicha ventaja (38). Este razonamiento se aplica mutatis mutandis a otras tasas, cargas e impuestos recaudados por las autoridades públicas.
(171)
En el caso que nos ocupa, los organismos públicos recaudadores no habían recuperado en su totalidad los importes que les adeudaba PZL Hydral en el periodo 1998-2007 cuando los acreedores públicos adoptaron el Plan (véase el considerando 60 y ss.).
(172)
De la jurisprudencia se deduce que, para determinar si una ayuda estatal fue concedida por las autoridades públicas mediante la no ejecución de deudas públicas, se ha de demostrar si la empresa en cuestión no hubiera manifiestamente obtenido facilidades comparables de un acreedor privado que, con respecto a ella, se encontrara en la misma situación que el organismo recaudador (39).
(173)
La Comisión señala que, para garantizar la viabilidad económica a largo plazo de PZL Hydral, el que era su propietario en ese momento, el Tesoro Público, y posteriormente la ADI, desarrollaron una estrategia de privatización basándose en un estudio de 1998 elaborado por consultores privados y comenzaron a buscar inversores (véase el considerando 54). Los acreedores públicos y privados suscribieron esta iniciativa y participaron muy de cerca en ella.
(174)
En 2002 las autoridades polacas, contando aún con el apoyo de los acreedores públicos y privados, entablaron negociaciones con la empresa […] y se les fue informando con regularidad de los avances realizados (véanse los considerandos 30 y 56).
(175)
La Comisión estima que, tanto los acreedores públicos como los privados consideraron que el valor de PZL Hydral, y especialmente de sus actividades en los sectores aeronáutico y de defensa, en su calidad de empresa en actividad, era claramente superior al valor de sus activos, especialmente como consecuencia de sus certificados militares y sus permisos de venta de armas, por no hablar de su capital humano, y que, por esta razón, acordaron abstenerse de poner en marcha el procedimiento de quiebra en relación con PZL Hydral.
(176)
En este contexto, la Comisión señala sobre todo que los principales acreedores privados, a saber, el banco […] y el banco […], se abstuvieron de llevar a cabo la ejecución forzosa de sus deudas a pesar de estar en posesión de garantías de primer nivel (véanse los considerandos 32 y 34) que eran ejecutables directamente sobre la base de títulos ejecutivos y que podían venderse con relativa facilidad (véase el considerando 28).
(177)
Por su parte, los acreedores públicos adoptaron medidas de ejecución valiéndose del agente judicial y, a finales de 2007, habían recuperado un importe total de 28,76 millones PLN (véase el considerando 41).
(178)
Por tanto, la Comisión concluye que entre 1998 y 2007, PZL Hydral pudo obtener facilidades comparables de dos acreedores privados, el banco […] y el banco […], que no solo no se encontraban en la misma sino en mejor situación con respecto a dicha empresa que los organismos recaudadores públicos.
(179)
La Comisión concluye también que la decisión tanto de los acreedores públicos como de los privados de abstenerse de instruir el procedimiento de quiebra en relación con PZL Hydral estaba justificada por las buenas perspectivas de que se restableciera la rentabilidad en las actividades aeronáutica y de defensa, una vez que se hubieran reembolsado las deudas devengadas, como se indica en la estrategia desarrollada en 1998 (véase el considerando 54).
(180)
Por consiguiente, la no ejecución por parte de los órganos recaudadores públicos de los importes que se les adeudaban en el periodo 1998-2007 no confiere una ventaja a PZL Hydral, porque las autoridades públicas actuaron como lo habría hecho un acreedor privado y, por consiguiente, ello no constituye ayuda estatal a tenor de lo dispuesto en el artículo 107, apartado 1, del TFUE.
VIII.3 Reembolso de las deudas públicas de PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Tras el fracaso de las negociaciones de privatización con […], los principales acreedores privados de PZL Hydral, […] y […], regularizaron su situación en relación con la empresa.
(182)
Las deudas con los acreedores privados se saldaron en abril de 2003 (banco […]) y en noviembre de 2006 (banco […]), respectivamente. A pesar de la buena calidad de su garantía, el banco […] aceptó la liquidación de las deudas de PZL Hydral por importe de 51,6 millones PLN con un pago de 4 millones PLN y el banco […] aceptó liquidar la deuda de PZL Hydral que totalizaba 86,4 millones PLN a cambio de un pago de 11,5 millones PLN, respectivamente (véanse los considerandos 31 y 33).
(183)
En 2007, los órganos recaudadores públicos alcanzaron un acuerdo de liquidación de la deuda con la ADI y PZL Hydral, que se incorporó al Plan en noviembre de 2007. Este acuerdo constaba de cuatro elementos esenciales:
-
PLZ Hydral abonará la totalidad de los nuevos impuestos, cargas y contribuciones dentro de plazo;
-
PZL Hydral abonará parte de sus obligaciones devengadas a plazos; el pago del remanente se aplazará hasta que PZL Hydral no haya vendido sus filiales y activos;
-
PLZ Hydral venderá todas sus filiales y activos, y usará el producto de la venta para pagar sus deudas pendientes;
-
las divisiones aeronáutica y de defensa de PZL Hydral se cederán a la filial PZL Wrocław, que será posteriormente privatizada y con el producto de la venta se reembolsará a los acreedores públicos. Todo ello convertiría a PZL Hydral en una estructura vacía, que sería objeto de liquidación.
(184)
De conformidad con los beneficios que se estimaba lograr con las ventas en el periodo 2007-2010, el Plan preveía que los órganos recaudadores públicos recuperasen 120,8 millones PLN (véase el considerando 61). Este cálculo resultó ser correcto a posteriori, ya que el importe calculado en 2010 asciende a 122,3 millones PLN (véase el considerando 133).
(185)
La Comisión señala que el Plan también constaba de dos aportaciones de capital a PZL Hydral, cuyo objetivo era incrementar la cantidad de efectivo disponible para liquidar obligaciones anteriores. La inclusión de estas aportaciones de capital en el Plan tenía que estar supeditada a la aprobación de la Comisión; por tanto, cuando se alcanzó un acuerdo sobre el Plan los acreedores públicos tenían claro que no podían dar por segura la inclusión de estos importes adicionales en el Plan.
(186)
La Comisión señala también que el Plan no incluye una decisión final sobre la manera en que los beneficios se dividirán entre los distintos acreedores públicos. Esta división debía realizarse una vez se hubiera llevado a efecto el proceso de venta de las filiales y los activos, sobre la base de los beneficios reales obtenidos de la venta, habida cuenta de la garantía de los distintos acreedores públicos sobre estos activos.
(187)
En cuanto a la evaluación de la conducta de los acreedores públicos de 2007 a 2010, la Comisión considera que se deben evaluar dos decisiones distintas por parte de los acreedores públicos: en primer lugar, la decisión tomada en 2007 de dar su acuerdo al Plan, y, en segundo lugar, la decisión de 2010 de aceptar la liquidación definitiva detallada en el cuadro 26 de la presente Decisión.
(188)
Con arreglo a la jurisprudencia, en tales situaciones la Comisión ha de aplicar el principio del acreedor privado, es decir, para determinar si la reducción de algunas de las deudas devengadas por una empresa en crisis a un organismo de derecho público constituye ayuda estatal, se ha de comparar a este organismo con un acreedor privado que trate de recuperar los importes que le adeuda un deudor en crisis (40).
(189)
No obstante, con arreglo a la jurisprudencia, cuando una empresa que se encuentra en una situación financiera gravemente deteriorada propone uno o varios convenios de acreedores para sanear su situación y evitar un procedimiento de quiebra, los acreedores deben optar entre el importe que se les ofrece en el convenio propuesto, por un lado, y el importe que esperan poder recuperar tras la eventual liquidación de la empresa, por otro. Su opción se ve influida por una serie de factores, como su condición de acreedor hipotecario, privilegiado u ordinario, la naturaleza y amplitud de las eventuales garantías que posea, su apreciación de las posibilidades de saneamiento de la empresa reestructurada, y el riesgo de que sus pérdidas se incrementen en caso de que ello no suceda y el importe que recibiría en caso de liquidación. Si resultara, por ejemplo, que, de liquidarse la empresa, el valor de venta de sus activos sólo permitiría reembolsar los créditos hipotecarios y privilegiados, los créditos ordinarios perderían todo su valor. En semejante hipótesis, el hecho de que un acreedor ordinario acepte renunciar al reembolso de una parte importante de su crédito no constituye un sacrificio real (41).
(190)
La Comisión señala que las condiciones del acuerdo alcanzado con los organismos recaudadores públicos difieren de las pactadas con los dos bancos privados.
(191)
En primer lugar, los bancos privados optaron por el pago inmediato de sus deudas, mientras que los organismos recaudadores públicos aceptaron esperar los resultados de la venta de los activos y las filiales de PLZ Hydral.
(192)
En segundo lugar, la tasa de recuperación prevista de los organismos recaudadores públicos es muy superior a la de los bancos privados. El banco […] recuperó un 7 %, el banco […] un 13 %, mientras que los organismos recaudadores públicos podían esperar recuperar el 38,5 % partiendo de la base de unos ingresos en concepto de la venta de 122,3 millones PLN.
(193)
La Comisión ha de evaluar si la decisión de los acreedores públicos de suscribir en 2007 el Plan, que presenta un carácter diferente a la liquidación obtenida por los acreedores privados, habría sido adoptada por un acreedor privado en su lugar, aplicando los principios establecidos en los considerandos 188 y 189.
(194)
En primer lugar, la Comisión llama la atención sobre el hecho de que los acreedores públicos disponían de escasas garantías y que eran de inferior calidad a las de los bancos privados (véanse los cuadros 16 a 20). Se encontraban, por tanto, en una posición negociadora más débil. Al mismo tiempo, a raíz del acuerdo alcanzado con los acreedores privados, la calidad de sus garantías mejoró de forma significativa, lo que les dio la seguridad adicional de que, en caso de que el Plan no funcionara como se había previsto, seguirían obteniendo una tasa de recuperación aceptable de los activos.
(195)
En segundo lugar, la Comisión señala que, partiendo de los supuestos en que se basa el Plan, los acreedores públicos podían esperar obtener una tasa de recuperación sustancialmente más alta que los acreedores privados, que habían optado por un acuerdo rápido.
(196)
En tercer lugar, la Comisión afirma que PZL Hydral y PZL Wrocław dieron garantías a los acreedores privados de que se les pagarían a su debido tiempo todos los nuevos importes adeudados.
(197)
La Comisión observa, en cuarto lugar, que, por lo que respecta a las obligaciones devengadas, PZL Hydral aceptó un calendario de pagos según el cual parte de la deuda debía reembolsarse a plazos y el remanente tenía que serlo una vez que se conociera el producto de la venta de sus activos y filiales. Estos pagos suponían una mejora sustancial en comparación con la recuperación en los años anteriores a que se acordara el Plan: en 2008, primer año del Plan, PZL Hydral reembolsó 54,6 millones PLN, frente a solo 9,5 millones PLN en 2007 (véase el cuadro 21).
(198)
La Comisión concluye que, sobre la base de estos avales y de las garantías dadas por PZL Hydral, los acreedores públicos actuaron como lo habrían hecho unos acreedores privados en una situación comparable.
(199)
La Comisión señala también que, como consecuencia del fracaso de las negociaciones con […] y […] (véase el considerando 94), la ejecución real del Plan se prolongó durante más tiempo del previsto inicialmente. La Comisión considera que eso era un riesgo inherente al respaldo dado al Plan por los organismos recaudadores públicos.
(200)
En el cuadro 26 figura el acuerdo definitivo entre PZL Hydral y sus acreedores públicos. Una vez que se hubo determinado el precio de venta de PZL Wrocław a raíz de una oferta hecha por […], los acreedores públicos aceptaron un acuerdo a partir de la venta de los activos de PZL Hydral, sin aportaciones de capital, de conformidad con el principio del acreedor privado, habida cuenta del valor de sus deudas y de la calidad de sus garantías (véase el considerando 96).
(201)
Por consiguiente, la Comisión ha de determinar si, en caso de que se realizara una venta sin aportaciones de capital, cada uno de los acreedores públicos saldría mejor parado que en la hipótesis de quiebra, y si una venta a […] es la mejor opción que los acreedores públicos podrían esperar.
(202)
Todos los acreedores públicos recuperarán más que los acreedores privados (véase el considerando 134), con excepción del Ministerio de Hacienda, que, al no disponer de garantías, no puede comparársele con los acreedores privados con garantías de primer nivel (véanse los considerandos 32 y 34).
(203)
Por otra parte, se debe señalar que el estudio de Ernst&Young encargado por la ADI comparó los importes que cada acreedor público podía esperar recibir en caso de quiebra y en caso de venta (que tuvo lugar en 2010) (véase el considerando 137). Ernst&Young llega a la conclusión de que para todos los acreedores públicos la mejor hipótesis es la de la venta.
(204)
La Comisión ha evaluado de manera crítica el estudio de Ernst&Young con objeto de determinar si sus conclusiones soportan la crítica y demuestran que, al pactar la liquidación, los acreedores públicos actuaron como lo habría hecho un acreedor privado, basándose en la jurisprudencia citada en los considerandos 188 y 189.
(205)
En primer lugar, la Comisión observa que, para evaluar el principio del acreedor privado, el estudio de Ernst&Young se basó en la jurisprudencia pertinente de los tribunales europeos y tomó en consideración la situación de cada uno de los acreedores públicos, las garantías con que contaba, su calificación y el importe que recuperaría en caso de liquidación.
(206)
En el cuadro 26 de la presente Decisión se muestra que, basándose en esta evaluación, todos los acreedores públicos (el Instituto de la Seguridad Social, la Agencia Tributaria de Baja Silesia, la Agencia Tributaria de Wrocław Psie Pole, el Ayuntamiento de Wrocław, el Fondo Estatal para la Rehabilitación de Discapacitados, la Región de Baja Silesia y el Ministerio de Hacienda) salen ganando en el caso de venta de todos los activos de PZL Hydral, es decir, todos recuperan una mayor proporción de los importes que se les adeudan que en la hipótesis de quiebra, teniendo en cuenta la calificación y las respectivas garantías con que cuentan los acreedores públicos (véase el punto 134).
(207)
A continuación, la Comisión verificó la credibilidad que tenía la hipótesis de la quiebra desarrollada por Ernst&Young. El punto de partida de la evaluación reside en que el valor de PZL Hydral es cero, ya que sus deudas superan con mucho el valor de sus activos y filiales. Por consiguiente, en una hipótesis de quiebra los acreedores solo podrían recuperar la parte de sus obligaciones devengadas que estuviera garantizada, siempre que su calificación le permitiese beneficiarse del valor de liquidación de sus activos garantizados.
(208)
En los cuadros 16 a 20 se muestran las garantías de cada acreedor público. En el considerando 131 se expone en qué medida se ha de satisfacer a los acreedores públicos en función de sus garantías, teniendo en cuenta su calificación, en el caso de que PZL Hydral fuera declarada en quiebra. Con el fin de calcular el valor de la venta forzosa de los bienes inmuebles, Ernst&Young se basa en el valor justo actual de los activos que forman parte de la empresa, de conformidad con el considerando 30 y la Norma Internacional de Contabilidad (NIC) 16 sobre activos materiales (42). La Comisión señala que el uso de las NIC es obligatorio en la UE y es, por tanto, un punto de partida adecuado para calcular el valor de la liquidación. La Comisión considera razonable que en el caso de venta forzosa se reduzca en un 50 % el valor de estos activos en el caso de quiebra, como consecuencia del hecho de que se venderán separadamente; que no será posible aplicar la norma de empresa «en plena actividad»; debido a la menor demanda de activos industriales por la crisis económica y a que este valor está por encima del promedio de ingresos que se perciben de la venta de activos en quiebra en Polonia, que es del 26,86 % de su valor justo.
(209)
La Comisión concluye que para todos los acreedores públicos la hipótesis de venta a […] es más beneficiosa que la de quiebra.
(210)
Queda por determinar si la oferta de […] es la mejor que podrían esperar los acreedores públicos. La Comisión señala que, cuando en la primera mitad de 2009 se hizo patente que no se habían cumplido las condiciones de la oferta de […], […] era el único comprador interesado en hacerse con las acciones de PZL Wrocław. A pesar de la publicación de una convocatoria de manifestación de interés y de la búsqueda activa de posibles inversores a partir de mayo de 2008 (véanse el considerando 90 y ss.), no apareció ningún otro inversor. Por consiguiente, los acreedores públicos no tenían motivos razonables para creer que algún otro inversor presentaría una oferta mejor en el futuro.
(211)
Sobre esta base, la Comisión considera que, al suscribir en 2010 la estructura de liquidación que figura en el cuadro 26, los acreedores públicos se comportaron como lo habría hecho un acreedor privado tratando de recuperar los importes que le adeuda un deudor en crisis financiera. Por tanto, los acreedores públicos no confirieron una ventaja a PZL Hydral. En consecuencia, la liquidación de las obligaciones devengadas en forma de la condonación parcial de deudas públicas con arreglo al estudio de Ernst&Young no constituye ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
VIII.4 Medidas adoptadas con relación a PZL Wrocław
(212)
La Comisión ha de determinar si el crédito de 2007 confirió una ventaja a PZL Wrocław. A tal efecto, ha de evaluar si un inversor privado («principio del inversor privado») habría realizado la operación en cuestión en las mismas condiciones y, de no ser así, en qué condiciones lo habría hecho (43).
(213)
La Comisión señala que, para evaluar si un crédito concedido por un organismo público que ya es accionista de la empresa se ajusta al principio del inversor privado en una economía de mercado, su inversión debe compararse con las inversiones de una sociedad holding privada o un grupo de empresas privadas que siga una política estructural y se guíe por perspectivas de rentabilidad a largo plazo (44).
(214)
La Comisión estima que la ADI no es un acreedor externo que invierte con vistas a obtener beneficios basados en la rentabilidad de su inversión en forma de un tipo de interés, sino que se trata de un accionista con más del 90 % de las acciones de PZL Hydral, que a su vez posee el 100 % del capital en acciones de PZL Wrocław. Por consiguiente, es indispensable determinar si en las mismas circunstancias un inversor privado habría concedido el crédito de 2007.
(215)
Por lo que respecta al crédito concedido en 2007, la Comisión señala, en primer lugar, que se otorgó a PZL Wrocław, una empresa que en aquel momento era rentable y no tenía dificultades financieras a tenor de lo dispuesto en las Directrices de salvamento y reestructuración (véanse los considerandos 47 y 48). Se trataba de una empresa de reciente creación sin deudas y que contaba con un elevado número de pedidos, fundamentalmente en forma de contratos con el Ministerio de Defensa polaco, con el que le unía una prolongada relación comercial.
(216)
La Comisión señala que la ADI previó garantizar un beneficio sobre su inversión mediante un intercambio de deuda por acciones del […] % y la posterior venta de su participación en PZL Wrocław a un inversor privado (por un importe estimado de […]), como se indica en el Plan.
(217)
A este respecto, la ADI tuvo en cuenta las negociaciones que se estaban llevando a cabo con […] (véase el considerando 74).
(218)
Para determinar si la ADI había actuado de conformidad con el principio del inversor privado, es necesario, por tanto, conocer qué precio de venta podía esperar por su participación, cuál era el nivel de riesgo y si el rendimiento de la inversión resultante de dicha venta era adecuado en relación con el riesgo asumido por la Agencia.
(219)
Antes de la concesión del crédito, la ADI había encargado la realización de un estudio a un experto independiente con objeto de calcular el valor de PZL Wrocław, una vez que se hubiera concluido la separación de PZL Hydral (véase el considerando 66).
(220)
La Comisión efectuó un análisis crítico de este estudio y concluyó que era razonable esperar un precio de venta de al menos […] (véanse los considerandos 71 y ss.). Por consiguiente, con la venta de aproximadamente el […] % de las acciones, la ADI podía esperar un beneficio considerable de al menos 48,5 millones PLN en caso de que la venta se efectuase con éxito.
(221)
La Comisión reconoce que siempre hay riesgos inherentes a cualquier privatización. En el presente asunto ya había fracasado un primer intento. Al mismo tiempo, la Comisión señala que las perspectivas generales para una empresa polaca en los sectores aeronáutico y de defensa eran relativamente estables, habida cuenta de las obligaciones del ejército polaco y de los compromisos del país con la OTAN en función de su potencial de defensa. Además, a la vista de la necesidad de contar con permisos especiales, las barreras de entrada en el segmento de mercado de referencia son significativas, lo que, a su vez, potencia el atractivo para los operadores consolidados.
(222)
La Comisión señala también que la rentabilidad prevista de la inversión era suficientemente elevada como para justificar un riesgo relativamente elevado y que, además, la ADI había logrado garantías en forma de un aval registrado sobre la maquinaria por valor de 5,5 millones PLN y un aval ordinario sobre el […] % de las acciones (véase el considerando 65).
(223)
Teniendo esto en cuenta, la Comisión estima que el crédito de 2007 se concedió de conformidad con el principio del inversor privado y, por ello, no constituye ayuda estatal a tenor de lo dispuesto en el artículo 107, apartado 1, del TFUE.
(224)
La Comisión ha de determinar si el crédito de 2008 confirió una ventaja a PZL Wrocław. A tal efecto, aplicará el principio del inversor privado establecido en los considerandos 212 a 214 y por las razones en ellos expuestas.
(225)
Por lo que respecta al crédito concedido en 2008, la Comisión señala, en primer lugar, que se otorgó a PZL Wrocław, una empresa que en aquel momento era rentable y no tenía dificultades financieras a tenor de lo dispuesto en las Directrices de salvamento y reestructuración. Se trataba de una empresa de reciente creación sin deudas y que contaba con un elevado número de pedidos, fundamentalmente en forma de contratos con el Ministerio de Defensa polaco por un importe de […] (véase el considerando 48). La Comisión opina que este crédito se concedió específicamente para hacer frente al creciente número de pedidos del Ministerio de Defensa polaco. Además de ello, en 2008 la empresa obtuvo financiación privada en forma de un arrendamiento operativo (véase el considerando 87).
(226)
La Comisión señala que la ADI concedió el crédito de 2008 poco antes del término previsto de las negociaciones con […] en relación con la venta de PZL Wrocław (véase el considerando 74). Actuó así con el fin de ofrecer un crédito puente para el periodo inmediatamente anterior a la celebración del acuerdo, cuando PZL Wrocław tenía que ampliar su capacidad de producción con el fin de satisfacer un mayor número de pedidos del Ministerio de Defensa. Así pues, la principal motivación de la ADI para conceder el crédito era garantizar que la empresa pudiera sacar el máximo provecho de las oportunidades de negocio que se le presentaran antes de que se alcanzase un acuerdo con […] y velar por que el acuerdo se concluyera con rapidez.
(227)
La Comisión señala que el crédito se limita a 4 millones PLN, el importe adecuado para adquirir los activos necesarios para cubrir la demanda adicional del Ministerio de Defensa.
(228)
Por otra parte, la Comisión constata que el crédito había sido garantizado por un aval registrado sobre la maquinaria por un valor de 2,8 millones PLN y un aval ordinario sobre los efectos por cobrar de contratos comerciales por un valor de 5,2 millones PLN, y que se le aplicaba un tipo de interés variable idéntico al tipo de referencia en vigor publicado por la Comisión (véase el considerando 83). No obstante, antes de conceder el crédito de 2008, la ADI analizó la situación financiera de PZL Wrocław y constató que arrojaba beneficios. En estas circunstancias, la ADI podía esperar que PZL Wrocław generase el flujo de tesorería suficiente para devolver el crédito y que la Agencia recibiese una rentabilidad por la inversión.
(229)
La Comisión constata que, para un accionista mayoritario que esté en pleno proceso de venta de una empresa, la concesión de un pequeño crédito puente constituye un comportamiento normal, si dicho crédito es necesario para sacar partido de oportunidades de negocio y garantiza que la venta se desarrolle como es debido. La Comisión considera que la ADI concedió este crédito, que, además, se encontraba garantizado y devengaba intereses al tipo de referencia, en consonancia con esta lógica.
(230)
Teniendo esto en cuenta, la Comisión estima que el crédito de 2008 se concedió de conformidad con el principio del inversor privado y, por ello, no constituye ayuda estatal a tenor de lo dispuesto en el artículo 107, apartado 1, del TFUE.
(231)
Al acordar, en primer lugar, el intercambio de deuda por acciones y, posteriormente, la transferencia de la totalidad del producto de la venta del capital en acciones a PZL Hydral para que pudiese saldar sus deudas con los organismos públicos como establecía el Plan, la ADI condonó de forma efectiva deudas por importe de 17,2 millones PLN, recuperando únicamente [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Es necesario determinar si el intercambio de deuda por acciones implica que la ADI concediera una ventaja a PZL Wrocław. A tal efecto, la Comisión ha de determinar, si, al realizar esta operación, la ADI se ajustó al principio de acreedor privado definido en los considerandos 188 y 189.
(233)
En primer lugar, la Comisión señala que la oferta […] de 2009 de un importe de […] era […] inferior a la oferta […] de 2008. En opinión de la Comisión, esta diferencia refleja el deterioro de la situación de PZL Wrocław, que en 2008 había sido rentable y presentaba unas buenas perspectivas, mientras que en 2009 mostraba signos de crisis, especialmente como resultado de la notable disminución de los pedidos procedentes del Ministerio de Defensa polaco.
(234)
La Comisión señala también que la ADI no albergaba esperanzas de encontrar un comprador distinto de […] para las acciones que había obtenido de PZL Wrocław como resultado del intercambio de deuda por acciones (véase el considerando 210). Con objeto de velar por el éxito de la operación, la ADI tenía que garantizar que podía saldar las deudas contraídas con los acreedores públicos, en la medida en que poseía hipotecas sobre los activos de PZL Wrocław, ya que, de no ser por ello, no habría estado en condiciones de cumplir su compromiso de ceder todos los activos libres de garantías.
(235)
Por otra parte, si no se llevara a cabo la venta de PZL Wrocław, que era la operación en la que se basaba la reestructuración de las deudas públicas mediante reembolsos parciales, las autoridades tributarias ejecutarían sus reclamaciones en aplicación del Código Tributario (véase el considerando 144). Teniendo también en cuenta la situación financiera de PZL Wrocław, el fracaso del acuerdo de venta conduciría a la quiebra de la empresa (véase el considerando 52).
(236)
Por consiguiente, la Comisión concluye que la única alternativa a la aceptación de facto de la condonación de 17,2 millones PLN era la liquidación de PZL Wrocław y PZL Hydral.
(237)
El suplemento del estudio de Ernst&Young analizó estas dos hipótesis. La Comisión ha evaluado de manera crítica el estudio de Ernst&Young con objeto de determinar si sus conclusiones soportan la crítica y demuestran que, al pactar la liquidación, los acreedores públicos actuaron como lo habría hecho un acreedor privado en una situación comparable, basándose en la jurisprudencia citada en los considerandos 188 y 189.
(238)
En el caso de quiebra, el estudio concluye que los acreedores ordinarios no recibirán nada, ya que muchos de los activos se encuentran gravados por avales e hipotecas y, además, las autoridades tributarias podrán ejecutar sus reclamaciones en relación con PZL Wrocław (véanse los considerandos 143 y ss.). La Comisión ha confirmado esta información al evaluar los informes financieros de PZL Wrocław y analizar la aplicación de la legislación polaca, y ha llegado a la conclusión de que la evaluación de Ernst&Young está justificada.
(239)
Como consecuencia de ello, la Comisión considera que el valor del aval ordinario sobre los efectos por cobrar que garantiza el crédito de 2008 no tiene valor alguno en la hipótesis de liquidación. Además, el aval sobre el […] % de las acciones no tiene valor alguno en la hipótesis de liquidación, puesto que el valor mismo de las acciones es cero.
(240)
Por consiguiente, para calcular lo que la ADI obtendría en caso de liquidación, es preciso estimar los beneficios que podría esperar de la venta de los bienes sobre los que posee avales registrados.
(241)
En el suplemento del estudio de Ernst&Young se señala que la maquinaria sobre la que la ADI poseía avales para el crédito de 2007 tenía un valor contable en 2007 de 5,5 millones PLN, mientras que la maquinaria sobre la que poseía avales para el crédito de 2008 tenía un valor contable en 2008 de 2,8 millones PLN.
(242)
En el suplemento del estudio de Ernst&Young la evaluación del valor en caso de liquidación de los avales registrados a favor de la ADI se basó en el valor contable de los activos incluidos en los informes financieros auditados de PZL Wrocław (véanse los considerandos 151 y 152) a 31 de enero de 2010, es decir, 2,1 millones PLN.
(243)
La Comisión estima que el valor contable de los activos fijos mobiliarios (que sirven de aval para los créditos de 2008 y 2009), introducido en el informe financiero auditado, es un punto de partida adecuado para evaluar su valor de liquidación. La Comisión señala, en primer lugar, que la gran diferencia entre el valor contable y el valor neto de los activos que había constatado el estudio de 2008 que evaluaba a PZL Wrocław se debía a un aumento significativo del valor de los bienes inmobiliarios. No se hizo corrección alguna por el valor de la maquinaria. En segundo lugar, la Comisión señala que, a la vista del breve periodo de tiempo que transcurre entre la constitución de un aval y la evaluación, no hay ningún otro indicio de que el valor contable no refleje el valor de la maquinaria calculado de forma conservadora.
(244)
En el suplemento del estudio de Ernst&Young se alega que, en caso de liquidación, estos activos tendrían que venderse obligatoriamente con una reducción del 50 %, y que, por tanto, el valor previsto es de 1 053 196,36 PLN. La Comisión reconoce que los activos como la maquinaria que se ponen en venta en el contexto de una liquidación suelen venderse a un precio inferior a su valor contable.
(245)
La Comisión considera que el 50 % de descuento está justificado por las razones que señala el estudio de Ernst&Young y se recogen en el considerando 147. Entre otras cosas, considera que la evaluación de su valor hipotético en caso de quiebra se realizó empleando un método que puede considerarse apropiado a efectos de determinar el valor realizable de créditos en relación con prestatarios en peligro de quiebra, habida cuenta del tipo específico de maquinaria por vender, la contingencia de ventas a un cliente determinado (el Ministerio de Defensa) que está recortando su gasto ante la necesidad de adaptarse al recorte de sus ingresos fiscales como consecuencia de la crisis.
(246)
La Comisión considera, por tanto, que, sobre la base de la información de que dispone en el momento de la adopción de la presente Decisión, el valor de quiebra de los créditos sin amortizar era de 1 053 196,36 PLN.
(247)
En la hipótesis de venta, el valor de los créditos sin amortizar de la ADI era más elevado, ya que […] ofreció pagarle [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
La Comisión concluye que un acreedor privado que se encontrara en la situación de la ADI habría aceptado condonar 17,2 millones PLN, porque razonablemente no podía esperar recuperar más de sus créditos con el procedimiento de quiebra. Por consiguiente, sobre esta base, la Comisión declara que la conducta de la ADI con relación al intercambio de deuda por acciones de 2010 cumple el principio del inversor privado y que el intercambio de deuda por acciones no es constitutivo de ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
IX. RESUMEN
(249)
La Comisión afirma que la investigación formal sobre las aportaciones de capital por importe de 113 millones PLN notificadas, y posteriormente retiradas, por las autoridades polacas ya no tiene razón de ser con arreglo al artículo 8 del Reglamento de procedimiento.
(250)
En cuanto a la no ejecución de las obligaciones contraídas con los acreedores públicos y su pago posterior, la Comisión considera que los acreedores públicos actuaron de acuerdo con el principio del acreedor privado. En consecuencia, la conducta de los acreedores públicos no es constitutiva de ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
(251)
La Comisión constata que el intercambio parcial de deuda por acciones previsto por la Agencia de Desarrollo Industrial en el marco del Plan, tal como fue modificado, no es constitutivo de ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE, pues cumple el principio del inversor privado. La Comisión considera también que los créditos de 2007 y 2008 concedidos a PZL Wrocław no son constitutivos de ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del TFUE, pues cumplen el principio del inversor privado.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
La Comisión ha decidido concluir el procedimiento de investigación formal con arreglo al artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea en relación con las aportaciones de capital por importe de 113 millones PLN, señalando que Polonia ha retirado su notificación y no continuará con este proyecto de ayuda.
Artículo 2
1. La no ejecución parcial en el periodo de 1998-2007 de las deudas contraídas por PZL Hydral con las autoridades polacas y la liquidación de estas deudas en el periodo de 2007-2010 no es constitutiva de ayuda a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
2. Los créditos concedidos por la ADI a PZL Wrocław en 2007 (por importe de 12,5 millones PLN) y 2008 (por importe de 4 millones PLN) no son constitutivos de ayuda a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
3. La posterior condonación parcial de estos créditos por importe de 17,2 millones PLN, llevada a cabo en forma de un intercambio de deuda por acciones, no es constitutiva de ayuda a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
Artículo 3
La destinataria de la presente Decisión será la República de Polonia.
Hecho en Bruselas, el 4 de agosto de 2010.