PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 287/2011 DEL CONSEJO
de 21 de marzo de 2011
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de carburo de volframio, carburo de volframio simplemente mezclado con polvo metálico y carburo de volframio fundido originarias de la República Popular China, tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2, 5 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
Mediante el Reglamento (CEE) no 2737/90 (2), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo del 33 % sobre las importaciones de carburo de volframio y carburo de volframio fundido originarios de la República Popular China (en lo sucesivo, «China»). Mediante la Decisión 90/480/CEE (3) la Comisión aceptó los compromisos ofrecidos por dos exportadores importantes relativos al producto sujeto a las medidas.
(2)
Tras la denuncia de los compromisos por parte de los dos exportadores chinos afectados, la Comisión, mediante el Reglamento (CE) no 2286/94 (4), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones del producto afectado.
(3)
Mediante el Reglamento (CE) no 610/95 (5), el Consejo modificó el Reglamento (CEE) no 2737/90 y estableció un derecho definitivo del 33 % sobre las importaciones de carburo de volframio y carburo de volframio fundido. Tras una reconsideración iniciada con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base («la investigación de reconsideración previa»), dichas medidas se prorrogaron durante otro período quinquenal mediante el Reglamento (CE) no 771/98 del Consejo (6).
(4)
Mediante el Reglamento (CE) no 2268/2004 (7), tras una reconsideración por expiración, el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo del 33 % sobre las importaciones de carburo de volframio y carburo de volframio fundido originarias de la República Popular China (en lo sucesivo, «China»).
(5)
Mediante el Reglamento (CE) no 1275/2005 (8), el Consejo modificó la definición del alcance del producto para abarcar también el carburo de volframio simplemente mezclado con polvo metálico.
2. Solicitud de reconsideración
(6)
Tras la publicación de un anuncio de próxima expiración (9) de las medidas antidumping definitivas vigentes, la Comisión recibió el 30 de septiembre de 2009 la solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por la Asociación Europea de Metalúrgicos, Eurométaux («el solicitante»), en nombre de productores de la Unión que representan un porcentaje elevado, en este caso más del 85 %, de la producción total de la Unión de carburo de volframio, carburo de volframio simplemente mezclado con polvo metálico y carburo de volframio fundido.
(7)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas acarrearía probablemente una continuación o reaparición del dumping y una reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio
(8)
El 30 de diciembre de 2009, tras determinar, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (10) («el anuncio de inicio»).
4. Investigación
4.1. Periodo de investigación
(9)
La investigación de la continuación o reaparición del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el 31 de diciembre de 2009 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2006 y el final del PIR («el período considerado»).
4.2. Partes afectadas por la investigación
(10)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, a los productores exportadores, los importadores, los usuarios notoriamente afectados y otros productores conocidos de la Unión, a los productores del país análogo y a los representantes de China. Se invitó a las partes interesadas a presentar sus puntos de vista por escrito y a solicitar audiencia dentro del plazo establecido en el anuncio de inicio.
(11)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
(12)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a aquellos que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas de siete productores de la Unión, un productor exportador chino, un productor exportador del país análogo y tres usuarios.
(13)
Ninguno de los importadores respondió al ejercicio de muestreo ni facilitó información a la Comisión o se dio a conocer en el transcurso de la investigación. Como solo un productor exportador chino presentó la información solicitada, no fue necesario seleccionar una muestra.
(14)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping, y el consiguiente perjuicio, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Alemania,
-
Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Francia,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutal, República Checa,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Austria;
b)
País análogo
-
Global Tungsten & Powders Corp, EE.UU.;
c)
Usuario
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francia.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(15)
El producto afectado por la presente reconsideración es el carburo de volframio, el carburo de volframio simplemente mezclado con polvo metálico y el carburo de volframio fundido originarios de China, clasificados actualmente en los códigos NC 2849 90 30 y ex 3824 30 00.
(16)
El carburo de volframio, el carburo de volframio simplemente mezclado con polvo metálico y el carburo de volframio fundido son compuestos de carbono y volframio producidos por tratamiento térmico (carburación en el primer caso, fusión en el tercero). Estos productos son productos intermedios, utilizados como insumos en la fabricación de componentes de metales duros, como herramientas de corte de carburo cimentado y componentes con alta resistencia al desgaste, recubrimientos resistentes a la abrasión, barrenas de perforación y minería y matrices y cabezales para el estampado y forjado de metales.
(17)
La actual investigación ha confirmado que el producto afectado fabricado y vendido por el productor exportador a la Unión tiene las mismas características físicas y químicas y los mismos usos que el producto fabricado por los productores de la Unión y vendido en el mercado de la Unión o el fabricado y vendido en el país análogo y, por consiguiente, se considera que son productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Observaciones preliminares
(18)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si actualmente se estaba practicando dumping y, en su caso, si la expiración de las medidas existentes podría propiciar la continuación o reaparición del dumping. Se recuerda que, en el contexto de la investigación en virtud de dicho artículo, no se reconsidera el trato de economía de mercado.
(19)
Según lo explicado anteriormente, no fue necesario hacer un muestreo por lo que se refiere a los productores exportadores chinos.
(20)
En la fase de muestreo, el único productor exportador chino que cooperó parecía representar menos del 5 % del total de las exportaciones chinas a la Unión. Se notificó a las autoridades chinas y a las demás partes interesadas que, debido al reducido nivel de cooperación por parte de los productores exportadores, podría aplicarse el artículo 18 del Reglamento de base. La Comisión no ha recibido respuesta a esta comunicación.
(21)
Sin embargo, durante la investigación, en su respuesta al cuestionario, el productor exportador que cooperó corrigió el error que había al declarar sus exportaciones a la Unión, y revisó al alza su volumen de exportaciones a la Unión. En paralelo, se analizaron, a partir de cifras de Eurostat, los volúmenes del producto afectado exportados de China a la Unión. Como resultado, y tras verificar la respuesta al cuestionario, se determinó que el volumen de exportaciones del productor exportador que cooperó era muy elevado (11). Dichas constataciones permitieron concluir que la cooperación era elevada.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
2.1. País análogo
(22)
Dado que en las investigaciones previas no se había concedido trato de economía de mercado a ningún productor exportador chino, el valor normal para China se determinó con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
(23)
En el anuncio de inicio se propuso Estados Unidos como país análogo adecuado a efectos de establecer el valor normal para China. Se invitó a las partes interesadas a presentar observaciones sobre la idoneidad de esta elección. Ninguna de las partes hizo observaciones ni planteó objeciones al respecto. También se había utilizado a Estados Unidos como país análogo en la investigación original y no se parecían haberse producido ni se habían comunicado a la Comisión nuevas circunstancias ni cambios de circunstancias que justificaran una modificación. Se consideró que Estados Unidos era representativo como mercado de referencia, en particular por la apertura y competitividad del mercado interior estadounidense. Además, un productor estadounidense aceptó cooperar en la presente reconsideración.
(24)
Por consiguiente, se ha utilizado EE.UU. como país análogo de economía de mercado a efectos de la presente reconsideración.
2.2. Valor normal
(25)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, el valor normal se estableció sobre la base de la información comprobada facilitada por el productor estadounidense que cooperó en el país análogo, es decir, sobre la base de los precios pagados o por pagar en el mercado interior de Estados Unidos para tipos de productos vendidos en operaciones comerciales normales.
(26)
Como consecuencia, el valor normal se estableció como la media ponderada del precio de venta interior a clientes independientes por el productor estadounidense que cooperó.
(27)
En primer lugar, se determinó si el total de las ventas del producto similar a clientes independientes en el mercado nacional del productor estadounidense que cooperó era representativo de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, esto es, si representaba como mínimo un 5 % del volumen total de ventas del producto afectado exportado a la Unión. Se considera que las ventas interiores del productor estadounidense que cooperó fueron suficientemente representativas durante el período de investigación de reconsideración.
(28)
Se procedió a examinar a continuación si se podía considerar que las ventas interiores del producto similar se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo determinando, para el producto similar vendido en el mercado de los Estados Unidos, el porcentaje de ventas rentables en el mercado interior a clientes independientes durante el PIR.
(29)
Dado que el volumen de ventas rentables del producto similar representaba menos del 80 % del volumen total de ventas del producto similar, el valor normal se basó en el precio interior efectivo, calculado como media ponderada de las ventas rentables.
2.3. Precio de exportación
(30)
Como se ha explicado anteriormente, dado que el productor exportador que cooperó representaba más del 90 % de las exportaciones totales de China a la Unión, se examinó el precio de exportación sobre la base de la información comunicada por dicho productor exportador, es decir, el precio realmente pagado o por pagar, debidamente ajustado, por el producto afectado exportado a la Unión.
2.4. Comparación
(31)
El valor normal medio ponderado se comparó con el precio medio ponderado de exportación de cada tipo de producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial y al mismo nivel fiscal. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, y a fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta las diferencias existentes entre los factores que, según se alegó y demostró, afectaban a los precios y a la comparabilidad de estos. Se realizaron ajustes en concepto de transporte interior y marítimo, seguros, gastos bancarios y costes de envasado. Además, se practicó un ajuste del 5 % en el precio de exportación para tener en cuenta el gravamen a la exportación, así como un ajuste del valor normal para tener en cuenta el impuesto sobre el valor añadido (IVA).
2.5. Margen de dumping
(32)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, se estableció el margen de dumping por tipo de producto comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada del precio de exportación en la misma fase comercial. Esta comparación mostró que durante el PIR hubo un dumping de más del 80 %, es decir, a un nivel muy superior al determinado en la última investigación de reconsideración (31 %). No puede divulgarse el margen de dumping exacto por motivos de confidencialidad. Los cálculos se basan en información facilitada por un productor exportador chino y un productor del país análogo. Si se divulgara el margen de dumping, tanto el productor exportador chino que cooperó como el productor del país análogo podrían deducir, respectivamente, el valor normal y el precio de exportación del otro, lo que constituiría una infracción flagrante del derecho de ambas partes a la confidencialidad.
3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Observación preliminar
(33)
Los datos que figuran en la presente sección han sido obtenidos mediante un análisis de la información facilitada por el productor exportador que cooperó, de Eurostat y de la solicitud de reconsideración.
3.2. Capacidad excedentaria de los productores exportadores chinos
(34)
Los datos sobre capacidad excedentaria facilitados por el productor exportador chino que cooperó se han presentado con un aumento o reducción del 20 % para respetar la confidencialidad. La capacidad de producción china era de unas 21 000 toneladas en 2006 y 2007, y experimentó un fuerte aumento hasta llegar a unas 35 000 toneladas en 2008 y en el PIR, lo que supone un incremento de más del 80 % en el período considerado. Estas cifras pueden considerarse conservadoras, ya que la solicitud de reconsideración mencionaba una capacidad de producción cercana a las 50 000 toneladas.
(35)
Además, el productor exportador que cooperó declaró que su capacidad se había incrementado significativamente durante el período considerado.
(36)
La información recogida durante la investigación mostró que el total de la capacidad de producción china era considerablemente mayor que la producción china real (en más de 20 000 toneladas como mínimo en 2008 y en el PIR).
(37)
En el PIR, China tenía una capacidad excedentaria seis veces superior al consumo de la Unión (25 000 toneladas, frente a las 3 800 toneladas que consumió la Unión).
(38)
Teniendo en cuenta lo anterior, es evidente que gran parte de la capacidad excedentaria china podría haberse utilizado para aumentar las exportaciones a la Unión en caso de no existir las medidas antidumping.
(39)
Además, la información recibida durante la investigación mostraba importantes distorsiones en el mercado de las materias primas utilizadas para fabricar el producto afectado. En primer lugar, las materias primas estaban sujetas a contingentes asignados por las autoridades chinas. En segundo lugar, las autoridades chinas limitaban el acceso a las materias primas mediante medidas de rebaja de los gravámenes a la exportación y del IVA que, como se ha indicado en el considerando 31, también se aplican al producto afectado. Estos factores constituyen elementos adicionales que indican una probabilidad de continuación del dumping en el presente caso.
3.3. Atractivo del mercado de la Unión y precios de exportación a terceros países
(40)
La información sobre precios facilitada por el exportador que cooperó, que no puede divulgarse por motivos de confidencialidad, muestra que la Unión constituye un mercado interesante para los productores exportadores chinos. Durante el período considerado, los precios aplicados en los mercados de otros terceros países fueron inferiores, excepto en 2007, a los aplicados a la Unión (aproximadamente entre el 10 % y el 20 % inferiores en años diferentes durante el período considerado).
(41)
Por estos motivos, puede concluirse que, en términos de precios aplicables, el mercado de la Unión constituye incontestablemente una alternativa atractiva para los exportadores chinos.
(42)
Sobre esta base, en caso de derogarse las medidas, los productores exportadores chinos tendrían un incentivo para dirigir sus exportaciones al mercado de la Unión. Los elevados precios que imperan en el mercado de la Unión permitirían a los productores exportadores chinos obtener mayores márgenes de beneficio.
3.4. Elusión de las medidas
(43)
En 2005, las medidas se ampliaron a un código adicional de la NC, ya que se descubrió que los exportadores chinos estaban eludiendo las medidas mediante la adición de pequeñas cantidades de otro polvo metálico (principalmente cobalto) al carburo de volframio en polvo (12). Esta práctica de elusión, que ha sido confirmada, es un elemento adicional que apoya la conclusión de probabilidad de continuación del dumping. Constituye una prueba flagrante de que el mercado europeo sigue siendo atractivo para los productores exportadores chinos, que en ausencia de las medidas antidumping probablemente exportarían mayores volúmenes de carburo de volframio a la UE.
3.5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(44)
El análisis anterior demuestra que las importaciones procedentes de China siguen entrando en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping con márgenes de dumping muy elevados. Habida cuenta, en particular, de los resultados del análisis de los precios aplicados en los mercados de la UE y de otros terceros países, así como de las capacidades disponibles en China, puede concluirse que sería probable que continuara el dumping si se derogaran las medidas.
D. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Definición de industria de la Unión
(45)
En la Unión, el producto similar es fabricado por siete empresas o grupos de empresas.
(46)
Se considera, pues, que constituyen la industria de la Unión a efectos del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y en lo sucesivo se hará referencia a ellos como la «industria de la Unión».
2. Observación preliminar
(47)
Fue preciso indexar los datos relativos a las importaciones en la Unión del producto afectado originario de China para garantizar la confidencialidad, de conformidad con el artículo 19 del Reglamento de base.
(48)
En cuanto a las importaciones correspondientes al código TARIC 3824300010, debido a la inclusión de productos distintos del producto afectado en los datos sobre las importaciones disponibles en Eurostat a nivel del código NC (código NC 3824 30 00), el análisis que figura a continuación se realizó sobre la base de datos de importación a nivel del código TARIC, complementados con datos recabados de conformidad con el artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base. Se considera que los datos TARIC son confidenciales, ya que aportan un nivel de detalle que permite la identificación de las partes. Por este motivo, determinada información se presenta en forma de intervalo.
(49)
La información relativa a la industria de la Unión se obtuvo a partir de las respuestas a los cuestionarios facilitada por los siete productores de la Unión.
3. Consumo en el mercado de la Unión
(50)
El consumo de la Unión se determinó a partir de datos sobre el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más los datos de importaciones de Eurostat.
(51)
Entre 2006 y el PIR, el consumo de la Unión disminuyó un 62 %, y el mayor descenso se produjo entre 2008 y el PIR. Durante el PIR, el consumo disminuyó un 63 % con respecto a 2008.
Cuadro 1
Consumo
2006
2007
2008
PIR
Volumen (toneladas)
+
Total de las importaciones
1 766
1 885
2 303
755
+
Producción de la UE vendida en el mercado de la UE
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Consumo
10 047
10 218
10 284
3 779
Incremento interanual
2 %
1 %
-63 %
4. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China
(52)
El volumen, la cuota de mercado y el precio medio de las importaciones objeto de dumping procedentes de China evolucionaron como se indica a continuación. Las siguientes tendencias de cantidades y precios se basan en datos de Eurostat.
Cuadro 2
Importaciones procedentes de China
2006
2007
2008
PIR
Volumen de las importaciones procedentes del país afectado (toneladas)
Más de 700
Más de 700
Más de 400
Más de 60
Índice (2006 = 100)
100
104
60
11
Cuota de mercado de las importaciones del país afectado
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Precio de las importaciones del país afectado (EUR/tonelada)
25 622
21 883
22 434
22 110
Índice (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
El volumen de las importaciones objeto de dumping del producto afectado originario de China disminuyó un 89 % durante el período considerado, y alcanzó un nivel de unas 80 toneladas durante el PIR. Su cuota de mercado también disminuyó del 7,1 % en 2006 al 2,1 % en el PIR.
(54)
Esta disminución puede explicarse por el significativo aumento del consumo interno chino durante el período considerado. Además, el sistema de aranceles y contingentes a la exportación aplicado por las autoridades chinas parece indicar que pretenden conservar los recursos de volframio de China.
(55)
Los precios de las importaciones chinas disminuyeron un 14 % durante el período considerado. Esta evolución refleja la tendencia general que también siguen los precios aplicados por la industria de la Unión.
(56)
La comparación también puso de manifiesto que las importaciones procedentes de China estaban subcotizados respecto a los precios de la industria de la Unión en más del 10 % tras deducir el derecho antidumping en vigor. Estos resultados son idénticos a los de la última investigación de reconsideración (13).
5. Importaciones procedentes de otros países
(57)
El cuadro siguiente muestra el volumen de importaciones procedentes de otros países durante el período considerado. Las tendencias en cuanto a cantidades y precios se basan en datos de Eurostat.
Cuadro 3
Importaciones procedentes de otros países
2006
2007
2008
PIR
Importaciones procedentes de otros países, en toneladas
1 050
1 138
1 873
675
Índice (2006 = 100)
100
108
178
64
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros países
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Precios medios (EUR por tonelada)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Índice (2006 = 100)
100
97
79
91
Cuota de mercado de EE.UU.
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Precios medios (EUR por tonelada)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Cuota de mercado de Corea del Sur
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Precios medios (EUR por tonelada)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Las importaciones procedentes de terceros países se redujeron un 36 % durante el período considerado. Siguieron la tendencia general del mercado, inducida por el descenso del consumo (una disminución del 62 %), pero no al mismo ritmo. Por ello, la cuota de mercado de estas importaciones ha aumentado del 10,5 % al 17,9 %. Sin embargo, la incidencia de estas importaciones sobre la industria de la Unión no puede considerarse negativa, como se demostrará en los considerandos 85 a 88.
(59)
Cabe señalar que la cuota de mercado de la República de Corea (denominada en lo sucesivo «Corea») se duplicó durante el período considerado, hasta alcanzar un 4,4 %. Los precios medios de importación coreanos disminuyeron durante el período considerado, pero normalmente siguieron siendo superiores al precio medio de venta de las exportaciones chinas.
6. Situación económica de la industria de la Unión
(60)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
6.1. Producción
(61)
En primer lugar, la producción de la industria de la Unión aumentó un 5,8 % en 2007 y un 11,6 % en 2008 con respecto a 2006, para después reducirse bruscamente durante el PIR un 56 % con respecto a 2008.
Cuadro 4
Producción total de la Unión
2006
2007
2008
PIR
Volumen (toneladas)
Producción
10 094
10 679
11 268
4 861
Índice (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Capacidad e índices de utilización de la capacidad
(62)
La capacidad de producción aumentó un 10,8 % entre 2006 y el PIR. Dado que la producción disminuyó, en particular durante el PIR, la utilización de la capacidad resultante muestra una disminución general de un 57 % entre 2006 y el PIR, hasta llegar a una utilización de la capacidad del 39 % durante el PIR.
Cuadro 5
Capacidad de producción y utilización de la capacidad
2006
2007
2008
PIR
Volumen (toneladas)
Capacidad de producción
11 110
11 610
12 230
12 310
Índice (2006 = 100)
100
105
110
111
Utilización de la capacidad
91 %
92 %
92 %
39 %
Índice (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Existencias
(63)
El nivel de existencias de la industria de la Unión aumentó un 20 % en 2008 con respecto a 2006, y posteriormente disminuyó un 26 % durante el PIR.
Cuadro 6
Existencias
2006
2007
2008
PIR
Volumen (toneladas)
Existencias de cierre
1 714
1 808
2 054
1 514
Índice (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Volumen de ventas
(64)
Las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes no vinculados aumentaron ligeramente entre 2006 y 2008 y posteriormente disminuyeron un 61 % entre 2008 y el PIR. Los volúmenes de ventas aumentaron en 2007 y 2008, pero experimentaron un brusco descenso durante el PIR. Esta evolución está en consonancia con la tendencia general a la baja del consumo en el mercado de la Unión.
Cuadro 7
Ventas a clientes no vinculados
2006
2007
2008
PIR
Volumen (toneladas)
5 594
5 630
5 874
2 292
Índice (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Cuota de mercado
(65)
La cuota de mercado de la industria de la Unión se mantuvo bastante estable entre 2006 y 2008, pero aumentó cuatro puntos porcentuales entre 2008 y el PIR. En total, el incremento durante el período considerado fue de cinco puntos porcentuales.
Cuadro 8
Cuota de mercado de EE.UU.
2006
2007
2008
PIR
Cuota de mercado de EE.UU.
56 %
55 %
57 %
61 %
Índice (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Crecimiento
(66)
Como la caída de las ventas fue ligeramente inferior a la del consumo, la industria de la Unión ganó cuota de mercado.
6.7. Empleo
(67)
El nivel de empleo en la industria de la Unión disminuyó un 17 % entre 2006 y el PIR. El empleo también disminuyó durante el período 2006-2008, cuando la producción aumentó ligeramente, como resultado del esfuerzo realizado por la industria de la Unión para mejorar su productividad. Sin embargo, durante el PIR, el brusco descenso de la producción conllevó un importante deterioro del empleo.
Cuadro 9
Empleo
2006
2007
2008
PIR
MEDIA (período considerado)
Empleo total
674
667
653
557
Índice (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Productividad
(68)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción por persona empleada y por año, aumentó en 2007 y 2008 un 7 % y un 15 % respectivamente con respecto a 2006, y a continuación disminuyó un 49 % entre 2008 y el PIR.
Cuadro 10
Productividad
2006
2007
2008
PIR
Productividad (toneladas por año y por trabajador)
15
16
17
9
Índice (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Precios de venta
(69)
El precio medio de venta franco fábrica aplicado por la industria de la Unión a clientes no vinculados de la Unión mostró una tendencia a la baja durante el período considerado. En total, la industria de la Unión tuvo que reducir sus precios un 15,4 % entre 2006 y el PIR.
(70)
Como se explica en los considerandos 55 y 56, los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China siguieron una tendencia similar a los de la industria de la Unión, aunque fueron constantemente inferiores a los precios de la industria de la Unión. Durante el PIR, los precios chinos eran más de un 10 % inferiores a los aplicados por la industria de la Unión.
Cuadro 11
Precio unitario en el mercado de la UE
2006
2007
2008
PIR
Precios unitarios de venta de la Unión (EUR por tonelada)
31 030
29 995
29 072
26 241
Índice (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Salarios
(71)
Entre 2006 y el PIR, el salario medio por empleado aumentó un 4,8 %.
Cuadro 12
Costes laborales
2006
2007
2008
PIR
Coste laboral anual por trabajador
53 614
54 613
56 564
56 221
Índice (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Inversiones y capacidad de reunir capital
(72)
Entre 2006 y 2008, el flujo anual de inversiones en el producto afectado efectuadas por la industria de la Unión aumentó un 18 %. Entre 2007 y 2008, las inversiones aumentaron un 103 %. Sin embargo, durante el PIR las inversiones disminuyeron un 65 % con respecto a 2008.
(73)
Las inversiones se realizaron principalmente en la construcción de nuevas instalaciones para producir volframio a partir de materiales usados y de residuos. Fue necesario reducir las inversiones debido a: i) el descenso del nivel general de producción en el mercado de la Unión, ii) la distorsión del mercado de materias primas (véase el considerando 39), y iii) la crisis económica.
(74)
Durante el PIR no se realizaron inversiones significativas. Esto puede explicarse en gran medida por la crisis económica que se inició en 2008 y alcanzó su punto culminante durante el PIR, durante la cual era cada vez más difícil obtener financiación adicional.
Cuadro 13
Inversiones
2006
2007
2008
PIR
Inversiones netas (en miles EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Índice (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(75)
Gracias, por una parte, a las medidas antidumping en vigor y, por otra parte, a los esfuerzos realizados por la industria de la Unión para diversificar sus fuentes de suministro de materias primas, entre 2006 y 2008 la industria de la Unión mantuvo un nivel positivo de rentabilidad, aunque durante dicho período disminuyó en un 26 %. Sin embargo, durante el PIR la industria de la Unión obtuvo unos resultados mucho menos favorables y mostró una cierta fragilidad a este respecto.
(76)
En general, el rendimiento de la inversión (ROI) siguió la evolución de la rentabilidad durante todo el período considerado.
Cuadro 14
Rentabilidad y rendimiento de la inversión
2006
2007
2008
PIR
Rentabilidad neta de las ventas en la UE a clientes no vinculados (% de las ventas netas)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
ROI (beneficio neto en % del valor contable neto de las inversiones)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Flujo de caja
(77)
La evolución del flujo de caja, que es un indicador de la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, siguió siendo positiva durante el período investigado. Sin embargo, entre 2006 y el PIR disminuyó cerca de un 35 %.
Cuadro 15
Flujo de caja
2006
2007
2008
PIR
Flujo de caja (miles EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Índice (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Magnitud del margen de dumping
(78)
Durante el PIR, China siguió practicando dumping a un nivel significativamente superior al nivel actual de las medidas. Teniendo en cuenta las distorsiones de las materias primas, la capacidad excedentaria y los precios de las importaciones procedentes de China, el efecto de los márgenes de dumping reales sobre la industria de la Unión no puede considerarse desdeñable.
6.15. Recuperación tras anteriores prácticas de dumping
(79)
Se analizó si la industria de la Unión se había recuperado de los efectos del dumping anterior. Se llegó a la conclusión de que había conseguido recuperarse en gran parte de dichos efectos, dado que las medidas antidumping en vigor habían demostrado ser efectivas. Sin embargo, la crisis económica puso fin a dicho proceso y acentuó las dificultades de la industria de la Unión.
7. Impacto de las importaciones objeto de dumping y otros factores
7.1. Impacto de las importaciones objeto de dumping
(80)
La disminución del consumo de la Unión se ha visto acompañada de un descenso de la cuota de mercado de las importaciones chinas del 7,1 % al 2,1 % (véase el considerando 52). La información disponible indica que dichas importaciones se efectuaron a precios inferiores a los aplicados por la industria de la Unión, y también a precios inferiores a los de las importaciones procedentes de otros terceros países. Como se ha indicado en el considerando 56, sobre la base de un cálculo en el que se excluye el derecho antidumping, durante el PIR el precio de las importaciones chinas fue un 10,7 % inferior al precio aplicado por la industria de la Unión. Cabe recordar que el tipo del derecho es del 33 %. Por consiguiente, el nivel de subcotización demuestra, por una parte, la eficacia de los derechos en vigor y, por otra, la necesidad de mantener las medidas. Esta conclusión se ve corroborada por el hecho de que la subcotización constatada estaba al mismo nivel que durante la última investigación de reconsideración. En consecuencia, no ha variado la incidencia de los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China sobre la industria de la Unión y, en ausencia de pruebas que demuestren lo contrario, es probable que continúe.
7.2. Impacto de la crisis económica
(81)
Debido a las condiciones económicas sumamente negativas que prevalecían durante el PIR en el sector de los productos derivados del volframio, en particular en el sector del acero y de los carburos cementados, que supone la mayoría del consumo de volframio de la Unión, la industria de la Unión redujo drásticamente la producción y las ventas del producto afectado.
(82)
Antes de la crisis, las empresas del sector de los productos derivados del volframio tenían un elevado nivel de existencias de volframio que no aumentaron durante el PIR, lo que ha afectado todavía más al nivel de producción de la industria de la Unión.
(83)
Dado que la producción disminuyó y que la industria de la Unión es una industria que necesita una gran inversión de capital, y por tanto debe producir un determinado volumen para mantener un coste fijo unitario reducido, la rentabilidad se vio gravemente afectada.
(84)
Sin embargo, el análisis de la industria de la Unión antes de la crisis demuestra la eficacia de las medidas antidumping en vigor. La investigación demostró que los mayores productores de la Unión realizaron inversiones importantes para evitar las distorsiones del mercado de materias primas y siguieron siendo capaces de competir y de mantener una posición sana en el mercado.
7.3. Importaciones procedentes de otros países
(85)
Según las estimaciones, el volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países disminuyó un 36 %, pasando de 1 500 toneladas en 2006 a 675 toneladas durante el PIR. La cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros países creció del 10,5 % en 2006 al 17,9 % durante el PIR. Su precio de importación medio disminuyó un 8,9 % entre 2006 y el PIR. Los principales países de origen de las importaciones fueron Corea del Sur y Estados Unidos.
(86)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de Corea del Sur se duplicó en el período considerado, pasando del 2,2 % al 4,4 %. Sin embargo, la información disponible indica que, durante el PIR, dichas importaciones se efectuaron a precios ligeramente inferiores a los aplicados por la industria de la Unión (un 6,6 %), pero superiores (un 9,8 %) a los de las importaciones procedentes de China.
(87)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de EE.UU. disminuyó 15,1 puntos porcentuales durante el período considerado (del 4,2 % al 3,6 %). La información disponible indica que, durante el PIR, dichas importaciones se efectuaron a precios superiores a los aplicados por la industria de la Unión y, por tanto, muy superiores (un 31 %) a los de las importaciones procedentes de China.
(88)
En conclusión, entre los grandes exportadores de carburo de volframio a la Unión, las importaciones procedentes de Corea del Sur y Estados Unidos no tuvieron una incidencia negativa sobre la situación de la industria de la Unión, principalmente porque sus niveles de precios eran similares o incluso superiores a los precios aplicados por la industria de la Unión y, en el caso de Estados Unidos, debido también a la disminución de su cuota de mercado.
8. Conclusión
(89)
Debido a la eficacia de los derechos antidumping en vigor, la industria de la Unión ha podido recuperarse hasta cierto punto de los efectos del anterior dumping perjudicial.
(90)
Sin embargo, no puede concluirse que la situación de la industria de la Unión sea segura. Aunque durante los primeros años del período considerado mejoraron todos los indicadores de perjuicio relacionados con los resultados financieros de los productores de la Unión, como la rentabilidad, el rendimiento de la inversión y el flujo de caja, la investigación también demostró que, durante el PIR, se deterioraron todos los indicadores de perjuicio.
(91)
Aunque la reducción de la demanda durante el PIR puede atribuirse en parte a la crisis económica, la investigación analizó detenidamente el impacto de las exportaciones chinas a precio reducido objeto de dumping sobre la industria de la Unión.
(92)
Como se ha indicado en el considerando 52, entre 2006 y el PIR se redujo el volumen de importaciones procedentes de China. Los precios de dichas importaciones descendieron un 14 % durante el mismo período, lo que, analizado desde la perspectiva del período considerado de cuatro años, refleja la evolución de los precios de la industria de la Unión. Sin embargo, cabe destacar que la mayor parte de la disminución de los precios de las importaciones chinas objeto de dumping se produjo entre 2006 y 2007 (un 15 %), es decir, mucho antes de la crisis económica, en el momento en que la industria de la Unión estaba en vías de recuperación. A continuación, los precios de las importaciones chinas objeto de dumping se estabilizaron y parece que el descenso provocado por la crisis financiera fue limitado. El momento en que los exportadores chinos redujeron significativamente sus precios (antes de la crisis) podría indicar que querían practicar una estrategia de precios más concentrada y enérgica para aplicar precios inferiores a los de la industria de la Unión. De hecho, la diferencia de precio entre las exportaciones chinas y los productos de la industria de la Unión era del 27 % y del 22,8 % en 2007 y 2008, respectivamente.
(93)
En 2008 los precios de las exportaciones chinas eran un 22,8 % inferiores a los aplicados por la industria de la Unión. Durante el PIR, dicha diferencia disminuyó al 15,7 %. Ante el brusco descenso del consumo, los productores de la Unión tuvieron que reducir precios para conservar su cuota de mercado.
(94)
Como se ha indicado en el considerando 57, el volumen de importaciones procedentes de otros terceros países disminuyó un 36 %, en línea con el descenso del consumo. Pese al aumento de cuota de mercado, la incidencia de dichas importaciones sobre la situación de la industria de la Unión no puede considerarse negativa, como se ha demostrado en el considerando 88.
(95)
En cuanto a la viabilidad de la industria de la Unión, cabe precisar que las pruebas recogidas durante la investigación muestran que dicha industria ha sido capaz de competir en condiciones de mercado normales contra las importaciones procedentes de terceros países y, aunque los precios eran inferiores a los aplicados por los productores de la Unión, las diferencias no eran tan importantes como las existentes con respecto a los precios chinos, como se ha demostrado en los considerandos 85 a 88.
(96)
Gracias a la mejora de la situación de la industria del Unión en los años previos al PIR, dicha industria invirtió en nueva tecnología punta para fabricar el producto afectado a partir de residuos y eludir así en parte las distorsiones existentes en el mercado de materias primas.
(97)
Habida cuenta de la situación global de la industria de la Unión y de las importaciones procedentes de China entre 2006 y el PIR, así como de la evolución positiva de determinados indicadores relativos a la industria de la Unión, se concluye que la industria de la Unión no sufrió un perjuicio importante durante el período considerado. Por consiguiente, se examinó la probabilidad de reaparición del perjuicio en caso de expiración de las medidas.
E. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Observaciones preliminares
(98)
Tal como se ha descrito los considerandos 89 a 97, la imposición de medidas antidumping permitió a la industria de la Unión recuperarse del perjuicio sufrido, pero solo parcialmente. Cuando los niveles excepcionales de consumo que había en la Unión durante la mayor parte del período considerado disminuyeron significativamente durante el PIR, la industria de la Unión parecía hallarse de nuevo en una situación frágil, vulnerable y expuesta aún a los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
(99)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se evaluaron las importaciones procedentes del país afectado para determinar la probabilidad de reaparición del perjuicio.
2. Volumen y precio de las exportaciones chinas hacia terceros países
(100)
Se determinó que el precio de las exportaciones chinas hacia mercados de otros terceros países también era inferior al de las exportaciones hacia la UE (en general entre un 10 % y un 20 % inferior en años diferentes durante el período considerado, salvo en 2007). El volumen de ventas de los exportadores chinos a países no pertenecientes a la Unión Europea fue importante, ya que representaba más del 80 % de las exportaciones totales. Por tanto, se considera que, si las medidas dejaran de tener efecto, los exportadores chinos tendrían un incentivo para desplazar cantidades significativas de exportaciones a otros terceros países hacia el mercado de la Unión, que resulta más atractivo.
3. Capacidad excedentaria del mercado chino
(101)
Como se ha indicado en los considerandos 34 a 42, la información recogida durante la investigación muestra que en China existe una importante capacidad excedentaria. Se constataron claros indicios que permiten concluir que, en ausencia de medidas antidumping, gran parte de esta capacidad excedentaria podría utilizarse para incrementar las exportaciones a la Unión. Esta conclusión se ve confirmada, en particular, por la ausencia de indicios que muestren que la producción adicional china pueda ser absorbida en su mercado interno o por mercados de terceros países.
4. Conclusión
(102)
La industria de la Unión ha sufrido las consecuencias de las importaciones chinas objeto de dumping durante varios años y se encuentra actualmente en una situación económica frágil.
(103)
Como se ha demostrado, la industria de la Unión ha conseguido recuperarse de las prácticas chinas de dumping gracias a las medidas antidumping en vigor. Sin embargo, durante el PIR se encontró en una situación económica difícil, debido principalmente a la crisis económica. En este contexto, si la industria de la Unión se expusiera a mayores volúmenes de importaciones del país afectado a precios reducidos objeto de dumping, probablemente se deteriorarían aún más sus ventas, su cuota de mercado, sus precios de venta y, consiguientemente, su situación financiera.
(104)
Además, como se ha indicado en el considerando 56, el hecho de que el precio medio de venta aplicado por los productores chinos sea casi un 11 % inferior al de la industria de la Unión parece indicar que, en ausencia de medidas, los exportadores productores chinos exportarían el producto afectado al mercado de la Unión a precios considerablemente inferiores a los aplicados por la industria de la Unión.
(105)
A la luz de los resultados de la investigación, en particular la capacidad excedentaria china, las distorsiones del mercado de materias primas, el potencial de los productores exportadores del país afectado para aumentar y/o redirigir sus volúmenes de exportación al mercado de la Unión, la política de precios practicada por los exportadores chinos en otros terceros países y el atractivo del mercado de la Unión, que es más lucrativo, una supresión de las medidas probablemente conllevaría una reaparición del perjuicio. Este perjuicio sería aún más grave, dada la actual crisis económica.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(106)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, de los importadores y de los usuarios.
(107)
Debe recordarse que, en las investigaciones anteriores, se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de estas para las partes afectadas.
(108)
En este contexto, se examinó si, independientemente de las conclusiones sobre la probabilidad de continuación del dumping y la reaparición del perjuicio, existían razones de peso que llevaran a concluir que a la Unión no le interesa mantener las medidas en este caso concreto.
2. Interés de la industria de la Unión
(109)
Teniendo en cuenta las conclusiones sobre la situación de la industria de la Unión expuestas en los considerandos 89 a 97, y de conformidad con los argumentos de los considerandos 102 a 105 relativos al análisis de la probabilidad de reaparición del perjuicio, también puede considerarse que sería probable que la situación financiera de la industria de la Unión experimentara un deterioro grave si se permitiera que los derechos antidumping expiraran.
(110)
Se considera que la continuación de las medidas beneficiaría a la industria de la Unión, que podría incrementar el volumen de ventas, y con toda probabilidad su precio, generando así el nivel de rendimiento necesario para seguir invirtiendo en nueva tecnología para sus centros de producción. En cambio, la supresión de las medidas frenaría la recuperación de la industria de la Unión y amenazaría gravemente su viabilidad y, por tanto, su propia existencia, lo que reduciría la oferta y la competencia en el mercado.
3. Interés de los importadores/usuarios
(111)
Un usuario cooperó y respondió al formulario. El usuario que cooperó afirmó que el mantenimiento de las medidas no repercutiría negativamente sobre la competencia en el mercado de la Unión, sino que, al contrario, permitiría a la industria transformadora disponer de un mayor número de proveedores compitiendo a precios de mercado.
(112)
Asimismo, se recuerda que en anteriores investigaciones se comprobó que el impacto de la imposición de las medidas no sería significativo para los usuarios (14). Pese a la existencia de medidas, los importadores/usuarios de la Unión siguieron obteniendo suministros, entre otros países, de China. No se ha indicado que haya habido dificultades para hallar otras fuentes. Por tanto, se concluye que no es probable que el mantenimiento de las medidas antidumping tenga un efecto importante sobre los importadores/usuarios de la Unión.
4. Conclusión
(113)
La continuación de las medidas puede ayudar a la industria de la Unión, con los consiguientes efectos beneficiosos sobre las condiciones competitivas del mercado de la Unión y la limitación del riesgo de que se produzcan cierres y pérdidas de empleos.
(114)
Además, cabe esperar que el mantenimiento de las medidas beneficie a los usuarios e importadores, al mantener un mayor número de proveedores en el mercado de la Unión.
(115)
Habida cuenta del análisis expuesto, se concluye que el mantenimiento de las medidas no es contrario a los intereses de la Unión.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING
(116)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(117)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de carburo de volframio, carburo de volframio simplemente mezclado con polvo metálico y carburo de volframio fundido originarios de China. Se recuerda que estas medidas consisten en derechos ad valorem.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de carburo de volframio, carburo de volframio simplemente mezclado con polvo metálico y carburo de volframio fundido, originarios de la República Popular China, actualmente clasificados en los códigos NC 2849 90 30 y ex 3824 30 00 (15) (código TARIC 3824300010).
2. El tipo del derecho aplicable al precio neto franco frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 será del 33 %.
3. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 21 de marzo de 2011.