PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.
(5)
Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
(6)
Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association - EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.
(8)
Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(10)
Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(15)
Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
(16)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.
(17)
Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.
(18)
Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci na Ukrajině:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Výrobci v Unii:
-
GrowHow UK Limited, Spojené království,
-
GPN, Paříž, Francie,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,
-
Yara SA, Brusel, Belgie,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.
(21)
Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.
2. Obdobný výrobek
(22)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Všeobecně
(23)
Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.
(24)
Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
(25)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(26)
Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.
(27)
V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.
(28)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.
(29)
Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(30)
Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
2.2 Vývozní cena
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.
2.3 Srovnání
(32)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(34)
Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6-7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.
(35)
Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.
(36)
Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.
(37)
Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.
(38)
Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.
(39)
V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.
3.2 Ceny na různých vývozních trzích
(41)
Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.
(42)
Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
(43)
Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.
(45)
Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(46)
V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(47)
Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bulharsko),
-
Azomures (Rumunsko),
-
BASF AG (Německo),
-
Fertiberia SA (Španělsko),
-
GPN SA (Francie),
-
GrowHow UK Ltd (Spojené království),
-
Neochim PLC, (Bulharsko),
-
Nitrogénművek Rt (Maďarsko),
-
Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.
(49)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.
(51)
Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie v tunách
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny
(52)
V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Podíl na trhu
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Ceny dovozu (EUR/t)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.
(54)
Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.
3. Dovoz z ostatních zemí
(55)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
122
124
144
275
235
Objem dovozu z Gruzie (v tunách)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Podíl na trhu
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)
164
177
174
325
304
Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Podíl na trhu
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)
0
147
151
255
242
Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Podíl na trhu
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(57)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(58)
Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).
4.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba
(59)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba v Unii (v tunách)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% celkové výroby
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacita a využití kapacity
(60)
Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita v Unii (v tunách)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Využití výrobní kapacity v Unii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Objem prodeje
(61)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
2005
2003
2004
2008
Období přezkumného šetření
Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Podíl na trhu
(62)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu Unie
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Zaměstnanost
(63)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivita
(64)
V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Rozsah dumpingového rozpětí
(65)
Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(66)
V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Cena z jednotku v.v. (EUR/t)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Zásoby
(67)
Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Mzdy
(68)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investice
(69)
Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice v.v. (v tis. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Ziskovost a návratnost investic
(70)
Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(71)
Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.
5. Závěr
(73)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.
(74)
I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.
(75)
Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Všeobecně
(76)
V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.
2. Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země
(77)
Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.
(78)
Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.
(79)
Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.
(80)
Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.
(81)
Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.
3. Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie
(82)
Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.
(83)
Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(84)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.
(86)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(87)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.
(89)
Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.
3. Zájem dovozců
(90)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
(91)
Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.
4. Zájem uživatelů
(92)
Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.
(93)
V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.
(94)
Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(95)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(96)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(97)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(98)
Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.
(99)
Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.
Údaje o výrobku
Kód KN
Kód TARIC
Výše cla
(EUT/t)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
33,25
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních
3102 40 90
-
33,25
Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
33,25
Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 10 00
20
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
60
29,26
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
2. Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
3. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburska dne 14. června 2010.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 512/2010 DEL CONSEJO
de 14 de junio de 2010
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de nitrato de amonio originario de Ucrania tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), por el que se deroga el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (2) («el Reglamento de base»), y en particular su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas vigentes
(1)
El 22 de enero de 2001, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 132/2001 (3), estableció un derecho antidumping definitivo («las medidas vigentes») de 33,25 EUR por tonelada sobre las importaciones de nitrato de amonio clasificado en los códigos NC 3102 30 90 y 3102 40 90 y originario, entre otros lugares, de Ucrania. La investigación que dio lugar a estas medidas se denominará en lo sucesivo «la investigación inicial».
(2)
El 17 de mayo de 2004, tras una reconsideración provisional parcial, y mediante el Reglamento (CE) no 993/2004 (4), el Consejo eximió de los derechos antidumping establecidos mediante el Reglamento (CE) no 132/2001 del Consejo sobre las importaciones en la Unión del producto afectado producido por las empresas de las que la Comisión hubiera aceptado compromisos. Mediante el Reglamento (CE) no 1001/2004 de la Comisión (5), modificado en último lugar por el Reglamento (CE) no 1996/2004 de la Comisión (6), se aceptaron compromisos durante un período que finalizaba el 20 de mayo de 2005. La finalidad de dichos compromisos era tener en cuenta determinadas consecuencias de la ampliación de la Unión Europea a veinticinco Estados miembros.
(3)
Mediante el Reglamento (CE) no 945/2005 (7), tras una reconsideración provisional limitada a la definición del producto afectado, el Consejo decidió que debería aclararse la definición del producto afectado y que las medidas vigentes también deberían ser de aplicación al producto afectado cuando este se incorpore a otros fertilizantes, en proporción a su contenido de nitrato de amonio, junto con otras sustancias y nutrientes marginales.
(4)
Mediante el Reglamento (CE) no 442/2007 (8), tras una reconsideración por expiración, el Consejo decidió prorrogar las medidas vigentes, como se aclara en el Reglamento (CE) no 945/2005, por un período de dos años.
(5)
Mediante el Reglamento (CE) no 661/2008 (9), tras una reconsideración por expiración, el Consejo estableció medidas antidumping definitivas sobre las importaciones de nitrato de amonio originario de Rusia.
(6)
Mediante el Reglamento (CE) no 662/2008 (10), el Consejo modificó el Reglamento (CE) no 442/2007, aceptando un compromiso relativo a los precios ofrecido por un productor exportador.
2. Solicitud de reconsideración
(7)
El 22 de enero de 2009, se presentó una solicitud de reconsideración por expiración con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, tras la publicación de un anuncio de próxima expiración el 17 de octubre de 2008 (11). La solicitud fue presentada por la Asociación Europea de Fabricantes de Fertilizantes (EFMA) («el solicitante») en nombre de productores que representan una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción total de la Unión de nitrato de amonio.
(8)
El solicitante alegó, y proporcionó suficientes indicios razonables de ello, que existía una probabilidad de que reaparecieran el dumping y el perjuicio para la industria de la Unión en lo que se refiere a las importaciones de nitrato de amonio originario de Ucrania («el país afectado»).
(9)
El 23 de abril de 2009, tras determinar, previa consulta al Comité Consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (12).
3. Investigación
3.1. Periodo de investigación
(10)
La investigación de la continuación o reaparición del dumping abarcó el período del 1 de abril de 2008 al 31 de marzo de 2009 («período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para determinar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período que va del año 2005 al final del PIR («el período considerado»).
3.2. Partes afectadas por la investigación
(11)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración a los productores exportadores, los importadores y los usuarios notoriamente afectados y sus asociaciones, a los representantes del país exportador, al solicitante y a los productores de la Unión. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo previsto en el anuncio de inicio.
(12)
Se ha concedido una audiencia a todas las partes interesadas que lo han solicitado y han demostrado la existencia de razones específicas para ser oídas.
(13)
Teniendo en cuenta el gran número de productores comunitarios y de importadores en la Unión, se consideró apropiado, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, examinar si se debía utilizar el muestreo. Para que la Comisión pudiera decidir si efectivamente era necesario efectuar un muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a las partes, de conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir de la apertura de la investigación y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(14)
Tras examinar la información presentada, y dado que doce productores de la Unión se manifestaron dispuestos a cooperar, se decidió que era necesario seleccionar una muestra de los productores de la Unión. Ningún importador proporcionó la información solicitada en el anuncio de inicio.
(15)
Doce productores de la Unión, que representaban aproximadamente el 80 % de la producción total de la Unión durante el PIR, cumplimentaron adecuadamente el formulario de muestreo en el plazo establecido y aceptaron formalmente seguir colaborando en la investigación. Sobre esa base, la Comisión seleccionó, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, una muestra representativa basada en el mayor porcentaje representativo del volumen de producción y ventas de nitrato de amonio en la Unión que pudiera razonablemente investigarse en el tiempo disponible. Cinco productores de la Unión, que representaban el 57 % de la producción total de la industria de la Unión durante el PIR, fueron seleccionados en la muestra.
(16)
De conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó a las partes afectadas sobre la muestra elegida y estas no formularon ninguna objeción al respecto.
(17)
Se enviaron cuestionarios a los cinco productores de la Unión incluidos en la muestra y a todos los productores exportadores conocidos del país afectado.
(18)
Los cinco productores de la Unión incluidos en la muestra y tres productores exportadores del país afectado respondieron al cuestionario.
(19)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping, y el consiguiente perjuicio, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores exportadores de Ucrania:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk,
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka,
-
OJSC Rivneazot, Rivne.
b)
Productores de la Unión:
-
GrowHow UK Limited, Reino Unido,
-
GPN, París, Francia,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Poland,
-
Yara SA, Bruselas, Bélgica,
-
Achema, Jonavos, Lituania.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(20)
El producto afectado son fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, originarios de Ucrania, clasificados actualmente en los códigos NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 y ex 3105 90 91. El nitrato de amonio es un fertilizante sólido nitrogenado que se utiliza normalmente en la agricultura. Se fabrica a partir de amoníaco y ácido nítrico, su contenido de nitrógeno es superior al 28 % en peso, y se presenta en forma comprimida o granular.
(21)
Cabe señalar que la definición del producto afectado se clarificó en el Reglamento (CE) no 945/2005.
2. Producto similar
(22)
Como ya se determinó en la investigación inicial, la presente investigación de reconsideración confirmó que el nitrato de amonio es un producto básico puro, de idéntica calidad y características físicas básicas independientemente del país de origen. Se ha comprobado que el producto afectado y los productos fabricados y vendidos por los productores exportadores en su mercado interno y exportados a terceros países, así como los fabricados y vendidos por los productores de la Unión en el mercado de la Unión tienen las mismas características físicas y químicas básicas y esencialmente las mismas aplicaciones y, por tanto, se consideran productos similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Consideraciones generales
(23)
Cooperaron tres productores exportadores ucranianos. Un cuarto productor exportador conocido no cooperó en la investigación.
(24)
La comparación del volumen de exportación de los tres productores exportadores que cooperaron con el volumen total de exportaciones a la Unión procedentes de Ucrania puso de manifiesto que los tres productores exportadores que cooperaron representaban más del 90 % de las importaciones de la Unión procedentes de Ucrania durante el PIR. Por tanto, el nivel de cooperación se consideró alto.
(25)
Los volúmenes totales de importación del producto afectado procedente de Ucrania eran bajos y representaron una cuota de mercado del 1,1 % durante el PIR, considerando el mercado de la Unión en su conjunto.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
2.1. Valor normal
(26)
Se recuerda que en la anterior reconsideración por expiración, aún no se consideraba a Ucrania un país de economía de mercado y, por tanto, el valor normal se basó en los datos facilitados por un productor que cooperó de los Estados Unidos, el país análogo.
(27)
En la presente reconsideración, el valor normal se basó en los datos recabados y verificados en los locales de los tres productores exportadores de Ucrania que cooperaron. La Comisión analizó si podía considerarse que las ventas en su mercado interno se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. A tal fin, se examinó el coste de producción del producto fabricado y vendido en el mercado interno por los productores exportadores que cooperaron.
(28)
Por lo que respecta a los costes de gas, se observó que Ucrania importaba de Rusia la mayor parte del gas consumido para la fabricación de nitrato de amonio. Todos los datos disponibles y verificados durante la investigación indicaron que Ucrania importaba gas natural de Rusia a un precio que, durante el PIR, era aproximadamente un 40 % inferior al precio del gas natural procedente de Rusia cuando se exporta a la Unión. Sin embargo, se constató que en el último trimestre del PIR los precios fueron similares.
(29)
Se constató que, salvo un tipo de producto exportado por un productor, las ventas internas se realizaron en el curso de operaciones comerciales normales durante el PIR. Por tanto, el valor normal se determinó bien basándose en el precio pagado o por pagar en el mercado interno de Ucrania por los clientes no vinculados, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base, o bien basándose en el valor normal calculado para el tipo de producto no vendido en el curso de operaciones comerciales normales. De conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, el valor normal se calculó añadiendo a los costes de fabricación del tipo exportado una cantidad razonable en concepto de gastos de venta, generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio. Estos importes para gastos de venta, generales y administrativos, y para beneficios se basaban en datos reales relativos a la producción y las ventas del productor afectado, en el curso de operaciones comerciales normales.
(30)
Cabe señalar que el valor normal se determinó sin un ajuste de los costes de gas soportados por los productores exportadores ucranianos de conformidad con el artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base. Esto se debió, como se demuestra en los considerandos 32 a 34, a que se usaron costes y precios internos sin ajustar de los productores exportadores ucranianos, a pesar de que los precios del gas aparentemente distorsionados ya muestran claramente que existió dumping durante el PIR. Por consiguiente, y teniendo en cuenta que la finalidad de una reconsideración por expiración es determinar si es probable que continúe o reaparezca el dumping en caso de que se deroguen las medidas para determinar si las medidas aplicadas en ese momento deben mantenerse o derogarse, se consideró que, en este caso, no era necesario examinar si estaba justificado un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base.
2.2. Precio de exportación
(31)
De conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, el precio de exportación se determinó a partir del precio pagado o pagadero por el producto afectado cuando se vende para exportarlo a la Comunidad. Todas las ventas de los tres productores exportadores que cooperaron se hicieron directamente a clientes independientes de la Unión.
2.3. Comparación
(32)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando los precios en fábrica. A fin de garantizar una comparación correcta, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a la comparabilidad de los precios, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. En consecuencia, se realizaron, en su caso, ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias en materia de transporte, manipulación, carga, costes accesorios, seguros, comisiones y embalaje, sobre la base de pruebas contrastadas.
2.4. Margen de dumping
(33)
El margen de dumping se estableció sobre la base de una comparación del valor normal medio ponderado con la media ponderada del precio de exportación, de conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(34)
A escala nacional, se estableció una media ponderada del margen de dumping de entre un 6 % y un 7 % para los tres productores exportadores afectados que cooperaron.
3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Capacidad disponible y atractivo del mercado de la Unión
(35)
Durante el PIR, las ventas internas de los tres productores exportadores que cooperaron representaron por término medio el 46 % de su capacidad de producción.
(36)
Si bien los tres productores exportadores que cooperaron vendieron una gran proporción de su producción en el mercado interno, dependían también de las exportaciones a terceros países. Durante el PIR tenían una capacidad disponible que correspondía a aproximadamente el 6 % del consumo de la Unión.
(37)
Basándose en información de la solicitud de reconsideración del cuarto productor ucraniano conocido que no cooperó en la investigación, se calculó que la capacidad disponible total en Ucrania durante el PIR ascendió aproximadamente al 9 % del consumo de la Unión.
(38)
Determinados productores exportadores ucranianos que cooperaron alegaron que cada vez perdían más cuota de mercado en su mercado interno, en beneficio de los productores rusos, que pueden ofrecer precios muy bajos porque los costes del gas son muy inferiores en Rusia. Así pues, parecía improbable que el mercado interno ucraniano pudiera absorber la capacidad de producción disponible y, por tanto, es probable que cualquier aumento de la producción sea exportado.
(39)
Las tres empresas que cooperaron exportaron nitrato de amonio a numerosos terceros países de varios continentes durante el PIR. No obstante, cabe señalar que determinados mercados tradicionales de terceros países están cerrados a las exportaciones ucranianas, bien a causa de medidas antidumping en vigor (por ejemplo los Estados Unidos, con medidas antidumping vigentes de más del 100 %) o bien a causa de restricciones en materia de seguridad (por ejemplo, la República Popular China y Australia). En cualquier caso, la Unión es el mercado de exportación más grande y atractivo, a la par que el más cercano geográficamente. Su atractivo se ve impulsado además por la ventaja logística que representan las bajas tarifas ferroviarias en Ucrania.
(40)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, no puede excluirse la posibilidad de que una gran parte de la capacidad disponible de Ucrania se utilizara para aumentar las exportaciones a la Unión en caso de no existir las medidas antidumping.
3.2. Precios en los distintos mercados de exportación
(41)
Un análisis de las ventas de exportación a terceros países de los tres productores exportadores ucranianos que cooperaron puso de manifiesto que, durante el PIR, los precios de exportación a dichos países, cuando se determinaron sobre un nivel cif utilizando las tarifas de flete internacionales facilitadas en la solicitud de reconsideración, eran hasta un 25 % inferiores al precio vigente en el mercado de la Unión.
(42)
Por tanto, sobre esa base, parecía existir un incentivo para que las exportaciones ucranianas a terceros países se desplazaran a la Unión en caso de que se derogaran las medidas. Los precios más altos en el mercado de la Unión permitirían a los exportadores ucranianos lograr mayores márgenes de beneficio.
(43)
Basándose en las cifras facilitadas por los tres productores exportadores que cooperaron, también pudo establecerse que, a escala nacional, las exportaciones procedentes de Ucrania a otros terceros países se realizaron a precios objeto de dumping durante el PIR.
3.3. Conclusión sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping
(44)
Teniendo en cuenta los resultados descritos anteriormente, cabe concluir que las exportaciones procedentes de Ucrania siguen siendo objeto de dumping y que es probable que continúe el dumping en el mercado de la Unión en caso de que se eliminen las medidas antidumping vigentes. De hecho, teniendo en cuenta la capacidad disponible existente en Ucrania y el atractivo del mercado de la Unión, parece que los productores exportadores ucranianos tienen el incentivo de: i) aumentar sus exportaciones al mercado de la Unión y ii) desplazar las exportaciones de nitrato de amonio procedentes de otros mercados de terceros países al mercado de la Unión a precios objeto de dumping, por lo menos por lo que se refiere a dos productores exportadores.
(45)
Además, se constató que la media ponderada de los precios de exportación de los productores exportadores que cooperaron a mercados de terceros países era considerablemente inferior al nivel de precios vigente en la Unión, lo cual aumenta la probabilidad de que, en caso de que se derogaran las medidas, se incrementaran las exportaciones procedentes de Ucrania a la Unión a precios objeto de dumping.
D. DEFINICIÓN DE INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(46)
En la Unión, el producto similar es fabricado por dieciséis empresas o grupos de empresas, cuya producción constituye la producción total de la Unión del producto similar a tenor del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(47)
Doce productores de la Unión cooperaron con la investigación:
-
Achema AB (Lituania),
-
Agropolychim JSC (Bulgaria),
-
Azomures (Rumanía),
-
BASF AG (Alemania),
-
Fertiberia SA (España),
-
GPN SA (Francia),
-
GrowHow UK Ltd (Reino Unido),
-
Neochim PLC (Bulgaria),
-
Nitrogénművek Rt (Hungría),
-
Yara (Alemania, Bélgica, Francia, Italia y Países Bajos),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Dado que estos doce productores de la Unión representaban aproximadamente el 80 % de la producción total de la Unión durante el PIR, se considera que constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, y el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base. En lo sucesivo se hará referencia a ellos como «la industria de la Unión».
(49)
Como se ha indicado en los considerandos 14 y 15, la selección de la muestra de cinco productores de la Unión se realizó sobre la base de estos doce productores. Todos los productores incluidos en la muestra cooperaron y enviaron las respuestas al cuestionario en los plazos establecidos. Además, los siete productores restantes que cooperaron facilitaron, como estaba previsto, cierta información de carácter general para el análisis del perjuicio.
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Consumo en el mercado de la Unión
(50)
El consumo aparente de la Unión se determinó sobre la base de los volúmenes de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, los volúmenes de ventas de los demás productores de la Unión en el mercado de la Unión, los datos de Eurostat sobre todas las importaciones de la Unión y la información facilitada en las respuestas a los cuestionarios de las empresas que cooperaron respecto a las importaciones del producto afectado procedente de Ucrania. Habida cuenta de la ampliación de la Unión Europea a veintisiete Estados miembros en 2007, en aras de la claridad y la coherencia del análisis, todos los indicadores de perjuicio se determinaron basándose en el mercado de la Europa de los Veintisiete a lo largo del período considerado.
(51)
Entre 2005 y el PIR, el consumo de la Unión disminuyó un 10 %.
2005
2006
2007
2008
PIR
Consumo total de la Unión en toneladas
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Índice (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones procedentes de Ucrania
(52)
Los volúmenes, las cuotas de mercado y los precios medios de las importaciones procedentes de Ucrania evolucionaron como se indica en el cuadro que figura a continuación. La evolución de las cantidades y los precios se basaron en la información facilitada en las respuestas al cuestionario por los productores exportadores que cooperaron, las estadísticas de importación (Eurostat) y las estadísticas de exportación ucranianas.
2005
2006
2007
2008
PIR
Volumen de las importaciones (toneladas)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Cuota de mercado
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Precios de las importaciones (EUR/tonelada)
123
139
145
259
230
Índice (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
El volumen de las importaciones procedentes de Ucrania disminuyó con regularidad hasta 2007, pero durante el PIR alcanzó casi el mismo nivel que en 2005. La cuota de mercado en Ucrania aumentó ligeramente, de un 1 % en 2005 hasta un 1,1 % durante el PIR. Los precios unitarios evolucionaron positivamente, de 123 a 230 EUR/tonelada durante el período considerado. Este aumento durante el PIR debe considerarse en consonancia con la evolución mundial de los precios y con el precio de la materia prima principal.
(54)
A efectos del cálculo del nivel de la subcotización de los precios durante el PIR, se compararon los precios franco fábrica de la industria de la Unión a clientes no vinculados con los precios cif de importación en la frontera de la Unión de los productores exportadores del país afectado que cooperaron, debidamente ajustados para reflejar un precio puesto en destino. Sobre esa base, la comparación puso de manifiesto que las importaciones procedentes de Ucrania subcotizaron los precios de la industria de la Unión en un 22,5 % por término medio durante el PIR. Se constató que, aun después de sumar el derecho antidumping a sus precios de venta a la Unión, seguía existiendo un margen de subcotización del 11 % por parte de los exportadores ucranianos.
3. Importaciones procedentes de otros países
(55)
En el cuadro siguiente se indica el volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países durante el período considerado. Las siguientes tendencias en cuanto a cantidades y precios se basan en datos de Eurostat.
2005
2006
2007
2008
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de Rusia
(toneladas)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Cuota de mercado
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Precios de las importaciones procedentes de Rusia
(EUR/tonelada)
122
124
144
275
235
Volumen de las importaciones procedentes de Georgia
(toneladas)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Cuota de mercado
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Precios de las importaciones procedentes de Georgia
(EUR/tonelada)
164
177
174
325
304
Volumen de las importaciones de Kazajstán
(toneladas)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Cuota de mercado
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Precios de las importaciones procedentes de Kazajstán
(EUR/tonelada)
0
147
151
255
242
Volumen de las importaciones de los demás países (toneladas)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Cuota de mercado
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Precios de las importaciones de los demás países (EUR/tonelada)
190
170
240
242
265
(56)
En 2008 y en el PIR se produjo un importante aumento de los precios de los productos procedentes de todos los terceros países en el mercado de la Unión. Parece que, aparte de Rusia, todos los países mencionados en el cuadro anterior aumentaron sus volúmenes de exportación a la Unión durante el período considerado. En el caso de las importaciones procedentes de Rusia, están sujetas a un derecho antidumping fijo de 47,07 EUR por tonelada y se importaron, al igual que las importaciones procedentes de Ucrania, al precio más bajo de todos los países exportadores.
4. Situación económica de la industria de la Unión
(57)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
4.1. Observaciones preliminares
(58)
Como se recurrió al muestreo para la investigación sobre el perjuicio, se analizaron determinados indicadores de perjuicio, como la producción, la capacidad de producción, las ventas, la cuota de mercado, la productividad y el empleo de la industria de la Unión en su conjunto («la Unión», en los cuadros que figuran a continuación). Se examinaron otros indicadores de perjuicio relativos a los resultados de cada empresa, como los precios, las existencias, los costes de producción, la rentabilidad, los salarios, las inversiones, el rendimiento de las inversiones, el flujo de caja y la capacidad de reunir capital sobre la base de la información recogida entre los productores de la Unión incluidos en la muestra («P.M.» en los cuadros que figuran a continuación).
4.2. Datos relativos a la industria de la Unión en su conjunto
a) Producción
(59)
La producción de la industria de la Unión disminuyó un 18 % entre 2005 y el PIR, es decir, de aproximadamente 7 millones de toneladas en 2005 a aproximadamente 5,8 millones en el PIR. Respecto a la producción para consumo interno, siguió siendo moderada durante el período considerado y, durante el PIR, no incidió especialmente en la situación de la industria de la Unión.
2005
2006
2007
2008
PIR
Producción de la Unión (toneladas)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Índice (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Producción de la Unión utilizada para transferencias cautivas
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
Como porcentaje de la producción total
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Capacidad e índices de utilización de la capacidad
(60)
La capacidad de producción siguió siendo generalmente estable durante el período considerado. Teniendo en cuenta el descenso de la producción, la utilización de la capacidad resultante descendió, al pasar del 55 % en 2005 al 45 % durante el PIR. Como ya se observó en la investigación original, la utilización de la capacidad de nitrato de amonio puede verse afectada por la producción de otros productos que pueden fabricarse en el mismo equipo de producción. Por tanto, la tendencia en la utilización de la capacidad es menos pertinente para la evaluación de la situación económica de la industria de la Unión.
2005
2006
2007
2008
PIR
Capacidad de la Unión (toneladas)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Utilización de la capacidad de la Unión
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Volumen de ventas
(61)
Las ventas realizadas por la industria de la Unión en el mercado de la Unión disminuyeron un 14 % entre 2005 y el PIR. Esta evolución debe considerarse en el contexto de un consumo cada vez menor en la Unión durante el mismo período.
2005
2006
2007
2008
PIR
Volumen de ventas de la Unión (toneladas) a partes no vinculadas
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Índice (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Volumen de ventas de la Unión a partes no vinculadas en terceros países (toneladas)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Índice (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Cuota de mercado
(62)
La cuota de mercado mantenida por la industria de la Unión permaneció estable entre 2005 y 2008, pero disminuyó en tres puntos porcentuales entre 2008 y el PIR.
2005
2006
2007
2008
PIR
Cuota de mercado de la Unión
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Índice (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Empleo
(63)
El nivel de empleo en la industria de la Unión disminuyó un 8 % entre 2005 y el PIR.
2005
2006
2007
2008
PIR
Empleo en la Unión en relación con el producto afectado
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Índice (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Productividad
(64)
Durante el período considerado, la producción media por persona empleada por la industria de la Unión disminuyó un 11 %, lo cual se debe a que este descenso relativo de la producción soslayaba el descenso relativo del empleo.
2005
2006
2007
2008
PIR
Productividad de la Unión (toneladas por trabajador)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Índice (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Magnitud del margen de dumping
(65)
Respecto a la magnitud del margen real de dumping, teniendo en cuenta el volumen de las importaciones procedentes de Ucrania, actualmente pequeño, se considera que este impacto no es significativo y que el indicador no es pertinente para el análisis del perjuicio.
4.3. Datos relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra
a) Precios de venta y factores que influyen en los precios del mercado interno
(66)
El precio de venta neto medio de los productores de la industria de la Unión incluidos en la muestra aumentó sustancialmente en 2008 y en el PIR, lo que refleja las favorables condiciones del mercado internacional para el nitrato de amonio durante dicho período.
2005
2006
2007
2008
PIR
Precio unitario de los P.M. (EUR/tonelada)
165
182
189
309
315
Índice (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Existencias
(67)
El nivel de existencias de cierre de la industria de la Unión disminuyó un 26 % entre 2005 y el PIR. El brusco aumento registrado en 2006 se debió al pronunciado descenso del volumen de ventas que se registró entre 2005 y 2006.
2005
2006
2007
2008
PIR
Existencias de cierre de los P.M. (toneladas)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Índice (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Salarios
(68)
Entre 2005 y el PIR, el salario medio por trabajador aumentó un 6 %, como se aprecia en el cuadro. Habida cuenta de la tasa de inflación y de la reducción global del empleo, este aumento se considera moderado.
2005
2006
2007
2008
PIR
Coste medio de la mano de obra por trabajador de los P.M. (miles de EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Índice (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Inversiones
(69)
Las inversiones anuales en el producto similar efectuadas por los cinco productores incluidos en la muestra evolucionaron positivamente durante el período considerado y aumentaron en un 70 %. Estas inversiones se destinaron principalmente a modernizar determinadas máquinas, lo que demuestra que la industria de la Unión está siempre dispuesta a mejorar su competitividad.
2005
2006
2007
2008
PIR
Inversiones netas de los P.M. (miles de EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Índice (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(70)
La rentabilidad de los productores incluidos en la muestra mejoró notablemente, en especial desde 2006, ya que llegó a un nivel del 28,1 % sobre el volumen de negocios durante el PIR. El rendimiento de las inversiones, que corresponde al beneficio expresado en porcentaje del valor contable neto de las inversiones, siguió en líneas generales la misma evolución positiva de rentabilidad durante todo el período considerado.
2005
2006
2007
2008
PIR
Rentabilidad de las ventas de los P.M. a clientes no vinculados en la CE (en porcentaje de las ventas netas)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Índice (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Rendimiento de las inversiones de los P.M. (beneficio en porcentaje del valor contable neto de la inversión)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Índice (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(71)
El flujo de caja aumentó notablemente durante el período considerado y está en consonancia con la evolución de la rentabilidad global durante dicho período.
2005
2006
2007
2008
PIR
Flujo de caja de los P.M. (miles de EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Índice (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
La investigación no reveló ninguna dificultad para reunir capital por parte de los productores de la Unión incluidos en la muestra. A este respecto, hay que tener en cuenta que varias de estas empresas forman parte de grandes grupos y financian sus actividades dentro del grupo al que pertenecen por medio de sistemas de centralización de la tesorería o de préstamos concedidos por las empresas matrices dentro del grupo.
5. Conclusión
(73)
Entre 2005 y el PIR, la mayoría de los indicadores de perjuicio evolucionaron positivamente: los precios de venta unitarios y la rentabilidad mejoraron notablemente, alcanzando estos últimos un nivel del 28,1 % durante el PIR. Las inversiones, el rendimiento de las inversiones y el flujo de caja también evolucionaron positivamente.
(74)
Si bien los volúmenes de producción y de ventas disminuyeron considerablemente durante el período considerado, estos elementos deben tenerse en cuenta en el contexto de un mercado de la Unión que se contrajo en aproximadamente un 10 %.
(75)
Globalmente, la situación de la industria de la Unión mejoró notablemente con respecto a la situación previa a la aplicación, en 2001, de medidas antidumping a las importaciones de nitrato de amonio del país afectado.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Consideraciones generales
(76)
En el contexto de la probabilidad de la reaparición del perjuicio, se analizaron dos parámetros principales: i) los volúmenes de exportación y los precios probables del país afectado y ii) el efecto probable de los volúmenes y los precios previstos del país afectado en la industria de la Unión.
2. Volúmenes y precios de exportación probables en el país afectado
(77)
Existe una capacidad disponible conocida de aproximadamente 650 000 toneladas disponibles para los productores ucranianos que cooperaron, lo que representa el 9 % del mercado de la Unión, como se ha mencionado en el considerando 37. Esta capacidad excedentaria indica que los productores ucranianos pueden aumentar rápidamente su producción actual y, por tanto, también sus exportaciones de nitrato de amonio.
(78)
Por otra parte, teniendo en cuenta que su mercado interno es relativamente pequeño, los productores ucranianos dependen en gran medida de las exportaciones a terceros países. Como se ha explicado en el considerando 41, estas exportaciones se realizaron a precios notablemente inferiores al precio de mercado aplicado en la Unión.
(79)
Basándose en los hechos y las consideraciones anteriores, el mercado de la Unión parece ser atractivo para los productores exportadores ucranianos por lo que se refiere a los precios en comparación con los demás mercados de exportación. Por tanto, cabe esperar razonablemente que una parte considerable de los volúmenes exportados a terceros países se desplazara hacia el mercado de la Unión en caso de que se derogaran las medidas. La proximidad del mercado de la Unión en comparación con otros mercados de exportación también haría que el mercado de la Unión fuera más atractivo y, por tanto, aumentaría la probabilidad de que los productores ucranianos reorientaran a la Unión exportaciones actualmente dirigidas a terceros países.
(80)
Teniendo en cuenta la actual debilidad de los productos ucranianos en el mercado de la Unión, los exportadores ucranianos necesitarían ganar cuota de mercado o ampliar su base de clientes y es probable que lo consiguieran ofreciendo nitrato de amonio a precios objeto de dumping, como se estableció durante el PIR.
(81)
En vista de lo anterior, resulta probable que, si se derogan las medidas, se desplacen hacia el mercado de la Unión volúmenes significativos de nitrato de amonio producido en Ucrania a precios objeto de dumping que subcoticen sustancialmente los precios de la industria de la Unión.
3. Impacto en la industria de la Unión de los volúmenes de exportación previstos y efectos de los precios en caso de derogación de las medidas
(82)
La investigación ha puesto de manifiesto que el nitrato de amonio es un producto básico en cuyos precios puede influir notablemente la presencia de importaciones a bajo precio que subcoticen los precios de la industria de la Unión. Es decir, el mercado de la Unión es relativamente volátil para el nitrato de amonio. Las favorables condiciones del mercado mundial de nitrato de amonio vigentes durante el período considerado influyeron mucho en el mantenimiento de los precios a un nivel elevado y las medidas antidumping aplicables redujeron la posibilidad de distorsión de los precios en el mercado de la Unión. Durante dicho período hubo un gran equilibrio entre la oferta y la demanda, que dio lugar a precios más altos para todos los fertilizantes nitrogenados, que son productos básicos. El nitrato de amonio también es un producto básico en cuyos precios influyen numerosos factores, como el precio del gas, que tiene un considerable impacto en la oferta por ser el elemento de coste más importante, las condiciones meteorológicas, las cosechas y las reservas de grano, que en general influyen en que la demanda de fertilizantes sea mayor o menor.
(83)
En cuanto al mercado de la Unión, cabe esperar que la demanda de nitrato de amonio aumente ligeramente respecto al nivel observado durante el PIR. Dado que los precios aplicados por los productores exportadores ucranianos subcotizaban significativamente los precios de la industria de la Unión, el probable aumento de los volúmenes de importación de Ucrania obligaría a la industria de la Unión a bajar sensiblemente sus precios y, por ende, sus beneficios, o a perder una importante cuota de mercado y, por tanto, de ingresos, o bien ambas cosas. El acertado proceso de reestructuración de la industria de la Unión solo podría contrarrestar parcialmente el probable descenso de los precios, y todo el proceso de recuperación estaría en peligro. Por tanto, la derogación de las medidas tendría como consecuencia probable un deterioro de la situación económica global de la industria de la Unión.
4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio
(84)
Los hechos y las consideraciones anteriores llevan a la conclusión de que, en caso de que se deroguen las medidas vigentes, las exportaciones procedentes del país afectado se realizarían probablemente en volúmenes significativos y a precios objeto de dumping que subcotizarían los precios de la industria de la Unión. Todo indica que ello favorecería una tendencia a la baja de los precios en el mercado y tendría un previsible impacto negativo en la situación económica de la industria de la Unión. En particular, frustraría la recuperación financiera lograda en parte durante el período considerado y, probablemente, volvería a perjudicar a la industria de la Unión.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(85)
Se examinó si existían razones de peso que pudieran llevar a la conclusión de que la renovación de las medidas antidumping en vigor no redunda en interés de la Unión. Con este fin, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 21 del Reglamento de base, se consideraron, sobre la base de todas las pruebas presentadas, los efectos de la renovación de las medidas sobre todas las partes implicadas en el presente procedimiento, así como las consecuencias de su expiración.
(86)
Con objeto de evaluar el impacto del eventual mantenimiento de las medidas, se brindó a todas las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones, de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(87)
Cabe recordar que en la investigación inicial se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la actual investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de estas para las partes afectadas.
2. Interés de la industria de la Unión
(88)
La industria de la Unión ha demostrado ser una industria estructuralmente viable. Así lo confirma la evolución positiva de su situación económica tras el establecimiento de medidas antidumping en 2001. En particular, aumentó sus beneficios entre 2005 y el PIR, y se reestructuró satisfactoriamente.
(89)
Así pues, cabe esperar que la industria de la Unión continúe beneficiándose de las medidas actualmente establecidas y que siga recuperándose manteniendo y estabilizando su rentabilidad. Si no se mantuvieran las medidas, aumentarían probablemente las importaciones a precios objeto de dumping procedentes del país afectado, con el consiguiente perjuicio para la industria de la Unión ocasionado por la presión a la baja ejercida sobre los precios de venta, lo que afectaría negativamente a la bonanza económica de la que disfruta actualmente.
3. Interés de los importadores
(90)
Como se ha indicado en el considerando 14, ningún importador manifestó su disposición a ser incluido en la muestra y facilitar la información básica solicitada en el formulario de muestreo. Se recuerda que en anteriores investigaciones se había constatado que el impacto de la imposición de medidas no sería significativo, ya que, por regla general, los importadores no comercian solo con nitrato de amonio, sino también, y en gran medida, con otros fertilizantes. El levantamiento de las medidas antidumping sobre otros fertilizantes no puede sino reforzar lo expuesto anteriormente. En ese contexto, las medidas antidumping aplicables a las importaciones de urea originaria de Rusia, así como de Belarús, Croacia, Libia y Ucrania se levantaron respectivamente en agosto de 2007 y marzo de 2008 (13). Sin embargo, a falta de cooperación de los importadores y, por consiguiente, de pruebas concluyentes que permitan evaluar posibles consecuencias negativas significativas, se concluyó que no había razones de peso para no mantener las medidas antidumping en vigor.
(91)
No se dispone de información fiable que indique que el mantenimiento de las medidas tendría un efecto negativo significativo en los importadores u operadores comerciales.
4. Interés de los usuarios
(92)
Los usuarios de nitrato de amonio en la Unión son agricultores. En la investigación original se concluyó que, dada la escasa incidencia del nitrato de amonio para la actividad de los agricultores, era poco probable que cualquier aumento de estos costes tuvieran un efecto perjudicial significativo para ellos.
(93)
En la presente investigación dos asociaciones de agricultores formularon observaciones en las que se defendía la conclusión de las medidas. Su principal alegación fue que la reforma de la política agrícola común de 2003 había reducido el uso del mecanismo de intervención en el mercado y había roto el nexo entre el apoyo de la Unión y la producción. Como consecuencia, dicho proceso de liberalización había obligado a los agricultores de la Unión a desarrollar su actividad en las condiciones del mercado mundial. Solo la libre elección de los proveedores de nitrato de amonio podía evitar que los precios de los productos agrícolas aumentaran sustancialmente.
(94)
Sin embargo, la posible continuación de las medidas antidumping vigentes no impedirá a los usuarios elegir libremente sus proveedores de nitrato de amonio, sino que mantendrá unas condiciones de competencia equitativa en el mercado de la Unión, en el que aumentará la competencia efectiva. Por tanto, basándose en lo anterior, cabe concluir que la continuación de las medidas antidumping contra Ucrania no tendrá efectos perjudiciales significativos para los usuarios del producto afectado.
5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(95)
Por todo lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(96)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en los que se tenía intención de basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. También se les concedió un plazo para presentar sus observaciones tras la comunicación de la información. Se tuvieron en cuenta las observaciones formuladas cuando ello estaba justificado.
(97)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de nitrato de amonio originario de Ucrania. Se recuerda que estas medidas consisten en derechos específicos.
(98)
Como se ha indicado en el considerando 28, los precios de importación ucranianos del gas natural han mostrado una convergencia con los precios del gas vigentes en el mercado de la Unión en el último trimestre del PIR. Por tanto, en caso de que esta evolución de los precios sea duradera, los efectos potencialmente perjudiciales del dumping también podrán verse influidos por el impacto que el aumento de los costes de producción, debido a dicha evolución, tenga sobre los precios de exportación. Por tanto, se considera prudente limitar el mantenimiento de las medidas a un período de dos años.
(99)
Las empresas aceptadas por la Decisión de la Comisión 2008/577/CE (14) se mantienen en vigor.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, clasificados actualmente en los códigos NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 y ex 3105 90 91, y originarios de Ucrania.
2. El derecho antidumping definitivo será un derecho específico en euros por tonelada, tal como aparece a continuación:
Designación del producto
Código CN
Código TARIC
Importe del derecho
(EUR/tonelada)
Nitrato de amonio en forma distinta de solución acuosa
3102 30 90
-
33,25
Mezclas de nitrato de amonio con carbonato de calcio o con otras materias inorgánicas sin poder fertilizante con un contenido de nitrógeno superior al 28 % en peso
3102 40 90
-
33,25
Sales dobles y mezclas entre sí de sulfato de amonio y de nitrato de amonio - Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso
3102 29 00
10
33,25
Sales dobles y mezclas entre sí de nitrato de calcio y de nitrato de amonio - Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso
3102 60 00
10
33,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso
3102 90 00
10
33,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, pero sin fósforo ni potasio
3105 10 00
10
33,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 y/o un contenido de potasio expresado como K2O inferior al 3 % en peso
3105 10 00
20
32,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 y/o un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 3 % pero inferior al 6 % en peso
3105 10 00
30
31,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 y/o un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 6 % pero inferior al 9 % en peso
3105 10 00
40
30,26
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 y/o un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 9 % pero inferior al 12 % en peso
3105 10 00
50
29,26
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 y un contenido de potasio expresado como K2O inferior al 3 % en peso
3105 20 10
30
32,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 y un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 3 % pero inferior al 6 % en peso
3105 20 10
40
31,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 y un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 6 % pero inferior al 9 % en peso
3105 20 10
50
30,26
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 y un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 9 % pero inferior al 12 % en peso
3105 20 10
60
29,26
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 inferior al 3 % en peso
3105 51 00
10
32,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 igual o superior al 3 % pero inferior al 6 % en peso
3105 51 00
20
31,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 igual o superior al 6 % pero inferior al 9 % en peso
3105 51 00
30
30,26
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 igual o superior al 9 % pero que no supere el 10,40 % en peso
3105 51 00
40
29,79
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 inferior al 3 % en peso
3105 59 00
10
32,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 igual o superior al 3 % pero inferior al 6 % en peso
3105 59 00
20
31,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 igual o superior al 6 % pero inferior al 9 % en peso
3105 59 00
30
30,26
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de fósforo expresado como P2O5 igual o superior al 9 % pero que no supere el 10,40 % en peso
3105 59 00
40
29,79
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de potasio expresado como K2O inferior al 3 % en peso
3105 90 91
30
32,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 3 % pero inferior al 6 % en peso
3105 90 91
40
31,25
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 6 % pero inferior al 9 % en peso
3105 90 91
50
30,26
Fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y un contenido de potasio expresado como K2O igual o superior al 9 % pero inferior al 12 % en peso
3105 90 91
60
29,26
3. En caso de que las mercancías resulten dañadas antes del despacho a libre práctica y, en consecuencia, el precio pagado o pagadero se calcule proporcionalmente a efectos de determinar el valor en aduana con arreglo al artículo 145 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión (15), el importe del derecho antidumping, calculado tomando como base los importes indicados anteriormente, se reducirá mediante prorrateo del precio realmente pagado o pagadero.
4. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. No obstante lo dispuesto en el artículo 1, el derecho antidumping definitivo no será aplicable a las importaciones despachadas a libre práctica de conformidad con los siguientes apartados del presente artículo.
2. Las importaciones de fertilizantes sólidos con un contenido de nitrato de amonio superior al 80 % en peso, y originarios de Ucrania, clasificados actualmente en los códigos NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 y ex 3105 90 91 declaradas para su despacho a libre práctica facturadas por empresas de las cuales la Comisión ha aceptado compromisos y cuyos nombres figuran en la Decisión 2008/577/CE, modificada periódicamente, estarán exentas del pago del derecho antidumping establecido en el artículo 1, a condición de que:
-
estén fabricadas y sean enviadas y facturadas directamente por dichas empresas al primer cliente independiente en la Comunidad, y que
-
dichas importaciones vayan acompañadas de una factura de compromiso, que consiste en una factura comercial en la que figuren al menos los elementos y la declaración estipulados en el anexo del presente Reglamento, y que
-
las mercancías declaradas y presentadas a las autoridades aduaneras correspondan exactamente a la descripción que figura en la factura de compromiso.
3. Se originará una deuda aduanera en el momento de la aceptación de la declaración de despacho a libre circulación:
-
cuando se establezca, en el caso de las importaciones recogidas en el apartado 2, que no se cumple una o más de las condiciones recogidas en dicho apartado, o
-
cuando la Comisión retire su aceptación del compromiso con arreglo al artículo 8, apartado 9, del Reglamento de base, en un Reglamento o Decisión que haga referencia a transacciones concretas y declare que las facturas de compromiso pertinentes no son válidas.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea. Estará en vigor durante un período de dos años.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 14 de junio de 2010.