PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 510/2010 DEL CONSEJO
de 14 de junio de 2010
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinados sistemas de escaneado de cargas originarios de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), por el que se deroga el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (2) (el «Reglamento de base») y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea (la «Comisión») previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. MEDIDAS PROVISIONALES
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (UE) no 1242/2009 (3) (el «Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinados sistemas de escaneado de cargas originarios de la República Popular China (en lo sucesivo, «China»).
(2)
El procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 2 de febrero de 2009 por Smiths Detection Group Limited (el «denunciante»), en nombre de un productor que representa más del 80 % de la producción total de la Unión de determinados sistemas de escaneado de cargas. La denuncia incluía pruebas del dumping y del importante perjuicio resultante, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
2. PROCEDIMIENTO ULTERIOR
(3)
Tras la comunicación de los hechos y consideraciones esenciales, en función de los cuales se decidió imponer medidas antidumping provisionales (la «comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las conclusiones provisionales. Fueron oídas las partes que lo solicitaron.
(4)
La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria para formular sus conclusiones definitivas. En concreto, la Comisión prosiguió su investigación sobre los aspectos relativos al consumo de la UE. A este respecto, la Comisión se puso en contacto con las partes interesadas, especialmente con los usuarios y los fabricantes del producto afectado, con objeto de verificar las alegaciones de las partes en relación con una serie de operaciones.
(5)
Se recuerda que, según lo establecido en el considerando 9 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2007 y el 31 de diciembre de 2008 (en lo sucesivo, el «período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio se desarrolló entre el 1 de enero de 2004 y el final del período de investigación (el «período considerado»).
(6)
El productor chino que cooperó el «productor chino») alegó que no hay justificación alguna para utilizar un período de investigación de dieciocho meses en lugar de los doce meses utilizados normalmente en las investigaciones antidumping. Según esta empresa china, el período de investigación debería haber abarcado solamente el año civil 2008.
(7)
En primer lugar, debe señalarse que el productor chino no ha impugnado la utilización de un período de investigación de dieciocho meses durante la fase provisional de la investigación. La alegación no se presentó hasta después de la adopción de las medidas provisionales. No obstante, el período de investigación ya se notificó en el anuncio de inicio del procedimiento y en el cuestionario, es decir desde el principio de la investigación. Los motivos específicos para seleccionar un período de investigación de dieciocho meses se explicaron en el considerando 9 del Reglamento provisional. Esa parte no esgrimió ninguna razón que pusiera en entredicho la justificación referente a la existencia de un número relativamente limitado de transacciones en este mercado.
(8)
Con objeto de garantizar la plena comparabilidad de las cifras relativas al período de investigación con las relativas a años anteriores, se han anualizado todas las cifras que aparecen en los capítulos dedicados al perjuicio y la causalidad referentes al período de investigación.
(9)
El productor chino alegó asimismo que la selección del período de investigación se hizo a fin de manipular los factores de perjuicio. Esta alegación no es admisible.
(10)
Al comenzar la investigación, la Comisión no conocía (y no podía conocer) el complejo conjunto de datos y cifras relacionados con los indicadores de perjuicio. Dichos datos se establecieron cuando la investigación ya estaba en marcha.
(11)
Por último, hay que señalar que no es la primera ocasión en que se fija un período de investigación superior a doce meses (por ejemplo: un período de dieciséis meses para el calcio metal originario de la República Popular de China y de Rusia establecido por el Reglamento (CE) no 892/94 de la Comisión (4) u otro de dieciocho meses para el carbonato de disodio originario de los Estados Unidos de América establecido por el Reglamento (CE) no 823/95 de la Comisión (5).
(12)
El productor chino declaró también que la fecha de la firma del contrato da una idea de todas las transacciones en un momento determinado, independientemente de si una venta se realiza mediante un proceso de licitación o no y que, por tanto, no es necesario un período de investigación más largo. Este argumento no es convincente ya que no soluciona el problema básico del número relativamente limitado de transacciones de este sector. La fecha de la firma del contrato solo se utilizó para disponer de una información suficientemente clara sobre los elementos materiales de las ventas y de una fecha bien definida con objeto de distinguir lo que conviene incluir en el período de investigación y en períodos anteriores respectivamente y lo que hay que descartar.
(13)
A falta de otras observaciones sobre el período de investigación, se confirma el considerando 9 del Reglamento provisional.
(14)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados sistemas de escaneado de cargas originarios de la República Popular China y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones después de esta comunicación.
(15)
Se consideraron y se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas pertinentes presentadas por las partes interesadas.
3. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(16)
Tras la adopción de las medidas provisionales, se revisó la definición del producto a la luz de las observaciones presentadas por el productor chino y de un examen detallado de las alegaciones de la industria de la Unión. Este proceso ha dado lugar a la conclusión de que no se puede utilizar para el escaneado de cargas ningún producto de tecnología de radiaciones alfa o beta. Por lo tanto, se considera justificado excluir esos dos tipos de tecnologías de la gama de productos. No se presentó ninguna otra observación que pudiera cuestionar las conclusiones provisionales según las cuales todas las tecnologías restantes (las que no utilizan radiaciones alfa y beta) cubiertas por la gama de productos pueden utilizarse en los escáneres de cargas y que todos los tipos de producto sirven a los mismos fines, a saber: escanear las cargas utilizando la misma característica principal, es decir, la emisión de radiación concentrada en el escaneado de la carga. De hecho, durante el período de investigación se vendieron en la UE unidades del producto afectado con tecnología de radiaciones gamma.
(17)
En vista de lo anterior, se concluye que todos los tipos de sistemas de escaneado de cargas que utilizan tecnología de neutrones, rayos X con una fuente de rayos X de 250 KeV o más, o radiaciones gamma, clasificados actualmente en los códigos NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 y ex 9030 10 00, y los vehículos de motor equipados con tales sistemas, clasificados actualmente en el código NC ex 8705 90 90, comparten las mismas características físicas y técnicas básicas, tienen las mismas aplicaciones finales básicas y compiten entre sí en el mercado de la Unión. Por tanto, se confirma lo establecido en los considerandos 10 a 15 del Reglamento provisional en la medida en que no hagan referencia a las tecnologías de radiaciones alfa y beta.
(18)
A falta de otras observaciones sobre el producto similar, se confirma el considerando 16 del Reglamento provisional.
(19)
Teniendo en cuenta lo dicho anteriormente, se concluye definitivamente que todos los tipos de sistemas de escaneado de cargas anteriormente definidos se consideran similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
4. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(20)
El productor chino no reclamó el trato de economía de mercado sino que solo pidió un trato individual. No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 19 y 20 del Reglamento provisional.
2. Trato individual
(21)
No habiéndose recibido más observaciones sobre el trato individual, se confirma lo expuesto en los considerandos 21 a 25 del Reglamento provisional.
3. Valor normal
3.1. País análogo
(22)
Ninguna parte impugnó la elección de los Estados Unidos de América («Estados Unidos») como país análogo.
(23)
El productor chino reiteró sus observaciones sobre la falta de cooperación de una empresa radicada en los Estados Unidos vinculada al denunciante. Alegó que el denunciante había utilizado datos relativos a su empresa vinculada en los Estados Unidos para calcular el valor normal en la denuncia, mientras que durante la investigación el denunciante afirmó que su empresa vinculada en ese país no fabricaba el producto similar. El productor exportador chino alegó que debería haberse obligado a la parte estadounidense vinculada al denunciante a cooperar en la investigación y que la falta de cooperación debería considerarse como motivo para tratar al denunciante como parte no cooperante, lo que serviría para dar por concluido el procedimiento. También se alegó que la Comisión debía haber aclarado y comprobado si la empresa estadounidense fabrica el producto similar. Por último, el productor exportador chino impugnó la utilización de las reglas de origen no preferencial de la UE como indicador para determinar si un operador económico podía considerarse como fabricante de un producto.
(24)
Con respecto a las observaciones relativas a la utilización en la denuncia de datos procedentes de la empresa estadounidense vinculada al denunciante, hay que señalar que la información sobre el valor normal que figura en la denuncia se basaba en los precios generales de los Estados Unidos publicados en la página web GSA Advantages del gobierno de ese país. En cuanto a los dos tipos de producto del producto similar no existían precios disponibles públicamente y el valor normal lo debió calcular por tanto el denunciante basándose en la información de sus precios de coste en la UE ajustados para tener en cuenta el nivel de costes en Estados Unidos basándose, en su conocimiento del mercado estadounidense.
(25)
Además, el productor chino no proporcionó ninguna prueba que pudiera cuestionar las conclusiones que se mencionan en el considerando 32 del Reglamento provisional.
(26)
La legislación antidumping de la UE, en cualquier caso, no contempla ninguna norma según la cual un procedimiento debe concluirse porque un productor del país análogo haya decidido no cooperar en la investigación. El hecho de que el productor esté vinculado con el denunciante no modifica dicha conclusión. Por otra parte, el asunto mencionado por el productor chino, T-249/06 (Interpipe), es irrelevante en este contexto, ya que la cuestión que se planteaba era hasta qué punto una filial del productor comunitario estaba obligada a cooperar a efectos de la determinación de perjuicio. Esto es diferente a la presentación de datos para determinar el valor normal en el país análogo.
(27)
Con respecto al argumento esgrimido para definir el concepto de un productor se observa que la investigación ha establecido que el denunciante está fabricando el producto similar en la UE y esta actividad de fabricación confiere el origen de acuerdo con las reglas de origen no preferencial de la UE. La legislación no contempla la obligación de presentar ninguna conclusión relativa a la situación de las personas jurídicas que no están sometidas a investigación en este procedimiento, no están radicadas en la UE o cuyos datos no se utilizaron durante la investigación para el establecimiento de cualquier tipo de conclusiones.
(28)
No habiéndose recibido otras observaciones en relación con la elección del país análogo, se confirma lo expuesto en los considerandos 26 a 37 del Reglamento provisional.
3.2. Determinación del valor normal
(29)
Se recuerda que el valor normal se calculó a partir de los datos facilitados por el único productor del país análogo (Estados Unidos de América) y por la industria de la Unión. Por consiguiente, el valor normal de un tipo de producto importado en la UE se determinó basándose en los precios de las ventas interiores del productor estadounidense del producto similar fabricado en los Estados Unidos. El productor estadounidense que cooperó no fabricaba ningún otro tipo de producto que pudiera compararse a los tipos de producto importados en la UE desde China. Con objeto de disponer de una base más amplia para el valor normal, la Comisión estudió también si se podía determinar ese valor para otros tipos de producto utilizando cualquier otra base, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base («sobre cualquier otra base razonable»). En la fase provisional, se constató que la información comprobada sobre los costes de la industria de la Unión podía utilizarse para determinados tipos de producto.
(30)
Tras la imposición de medidas provisionales, el productor chino formuló unas observaciones relativas al valor normal.
(31)
El productor chino alegó que el valor normal debía ajustarse a la baja en una cuantía que represente la diferencia de coste entre los aceleradores de producción propia y los adquiridos al exterior, ya que la empresa china está fabricando aceleradores, mientras que el productor estadounidense y la industria de la Unión los compra.
(32)
Por lo que se refiere a esta alegación, debe señalarse que no iba acompañada de ninguna prueba material, a pesar de que la Comisión lo había pedido durante la investigación.
(33)
El productor chino solicitó a la Comisión que le facilitara las especificaciones exactas de los tipos de modelo concretos utilizados para calcular el valor normal. A este respecto, hay que decir que la industria de la Unión y el productor del país análogo consideran confidencial este tipo de información. Efectivamente, si se divulga el nombre exacto de los modelos, teniendo en cuenta que los modelos forman parte de una sola serie cuyas características específicas ya se han divulgado y que solo se ha utilizado un número limitado de tipos de modelo para calcular el valor normal, las partes que reciban esa información podrían deducir los precios realmente facturados para los tipos de modelo específicos o el coste y los precios que han servido de base para calcular el valor normal de los distintos tipos de modelo. Como dicha información es confidencial por naturaleza, tuvo que rechazarse esta alegación.
(34)
El productor chino manifestó sus dudas sobre la manera en que la Comisión determinó el valor normal a partir de los datos de la industria de la Unión. Afirmó que convenía utilizar los precios de venta reales en lugar de las ofertas de precios de las licitaciones. En primer lugar, conviene recordar que los datos de la industria de la Unión se utilizaron para contar con un porcentaje de representatividad más elevado sobre la comparación entre el valor normal y los precios de exportación realizados por el único productor chino. Por lo tanto, en la medida de lo posible, para los tipos de producto afectado para los que no se pudo determinar ningún valor normal a partir de la información disponible en Estados Unidos, el valor normal se determinó sobre la base de información verificada de la industria de la Unión relativa a los mismos tipos de productos que los importados de China.
(35)
Así pues, se calculó el valor normal para una serie de tipos de producto (en todo caso distintos de los sistemas móviles de escaneado) a partir de costes estándar, sin tener en cuenta obras públicas u otros costes en el lugar de producción, y añadiendo un porcentaje de beneficio normal que era, en cualquier caso, significativamente inferior al beneficio esperado utilizado para determinar el margen de perjuicio. La investigación demostró que la industria de la Unión aplica costes estándar para todos los tipos de productos que ofrece. La documentación relativa a la elaboración de esos costes estándar, su método de cálculo y su comparación con los costes reales se comprobaron y se consideraron en orden.
(36)
Además, se comparó la estructura de costes de la industria de la Unión con la estructura de costes del productor estadounidense del producto similar. Se constató que: i) el margen de beneficio del productor estadounidense era superior al utilizado para calcular el valor normal a partir de los datos de la industria de la Unión, ii) la estructura de costes de la industria de la Unión es similar en gran medida a la del productor del país análogo (la diferencia exacta no se puede divulgar por razones de confidencialidad). Por ello, la utilización de los datos de la industria de la Unión para determinar el valor normal es totalmente conforme con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
(37)
El productor chino formuló asimismo observaciones sobre la licitación pública que sirvió para que el productor estadounidense del producto similar vendiera los sistemas móviles de escaneado de cargas en el mercado de Estados Unidos. Alegó que si la Comisión utiliza un valor normal basado en una licitación que tuvo lugar en 2005 y lo compara con el precio de exportación relativo al período de investigación, dicha comparación no puede considerarse equitativa. Esta alegación no está confirmada por los hechos establecidos en la investigación. En Estados Unidos, las licitaciones públicas se organizan para adjudicar un contrato marco que faculte al adjudicatario de la licitación para vender durante un período de tiempo determinado. Sin embargo, el contrato marco no contenía ningún precio. Ese contrato se celebró de hecho en 2005, pero las respectivas ofertas individuales y la firma de los contratos se produjeron en 2007, es decir ya durante el período de investigación. Por consiguiente, la Comisión consideró satisfactorio que esta licitación debiera tomarse en cuenta en el período de investigación y formar parte de los datos para calcular el margen de dumping.
(38)
El productor chino también pidió que se aclarara por qué el valor normal del sistema reubicable, como el vendido en Letonia no se había basado en las ventas del productor estadounidense sino en los datos de la industria de la Unión. A este respecto, hay que señalar que la Comisión no pudo utilizar los datos del país análogo ya que el productor de ese país que cooperó no los tenía disponibles.
(39)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 38 a 42 del Reglamento provisional.
4. Precio de exportación
(40)
Tras la imposición de medidas provisionales, el productor chino formuló unas observaciones relativas al precio de exportación.
(41)
Dichas observaciones hacen referencia a transacciones efectuadas en los Países Bajos, Finlandia y Polonia con respecto a algunos elementos específicos de coste. Las observaciones que pudieron corroborarse mediante datos contrastados se aceptaron y el cálculo del margen de dumping se revisó en consecuencia. Las observaciones referidas a ciertos costes de instalación debieron rechazarse. Se recuerda a este respecto que, aunque se solicitaron, en distintas fases de la investigación, datos reales pertinentes sobre los precios de diversos elementos del producto afectado, la empresa nunca hizo nada por presentar una propuesta de desglose convincente. Las cuantías facilitadas tras la divulgación de las conclusiones provisionales son informaciones nuevas, que no están respaldadas por información contable u otras pruebas comprobables
(42)
El productor chino manifestó igualmente que había realizado una venta sin licitación pública, información que se confirmó. No obstante, la investigación demostró que esa venta no se realizó en condiciones normales de mercado. Se trataba, efectivamente, de un producto de sustitución cuyo precio se había convenido varios años antes del período de investigación. Dicho producto era de un tipo completamente distinto del producto original. En consecuencia, no se trataba de una transacción perteneciente al período de investigación, sino de la ejecución de un contrato celebrado con anterioridad. Así pues, no se pudo tener en cuenta el precio de exportación relativo a esta transacción para el cálculo.
(43)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 43 a 46 del Reglamento provisional.
5. Comparación
(44)
El productor chino afirmó que la comparación se hizo a partir de números de control del producto incompletos que no tienen en cuenta las diferencias físicas entre los productos que debían compararse. Más aún, la empresa china afirmó que para comparar los precios debían haberse tomado en cuenta los aceleradores, las diferencias en los tipos de chasis y los niveles de energía.
(45)
Por lo que se refiere a la primera alegación, deben subrayarse los siguientes aspectos. Con respecto a los datos procedentes de la industria de la Unión, se recuerda que se hicieron los cálculos con datos directamente relacionados con las ofertas presentadas a licitaciones públicas, es decir para tipos de producto que compiten en la misma fase comercial, al mismo tiempo, y que los órganos de contratación consideren comparables. En cuanto a los datos procedentes del productor estadounidense del producto similar, la investigación estableció que el tipo de producto comparado cumple las estrictas normas contempladas en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base, es decir que es un producto igual en todos los aspectos al producto de que se trate. Por consiguiente, el hecho de que no todas las diferencias físicas se reflejen en un número de control del producto o en un número de control del producto incompleto no impide que la Comisión lleve a cabo una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación. Otro aspecto aún más importante es que se han examinado las diferencias que pudieran afectar a la comparabilidad de los precios. La información de que se dispone indica que los productos suministrados por el productor exportador chino que cooperó suelen presentar características adicionales si se comparan con los utilizados como base para el valor normal. Como consecuencia de ello, el valor normal se ha determinado de forma conservadora.
(46)
Con respecto a los aceleradores, los tipos de chasis y los niveles de energía debe señalarse que los ajustes solicitados entran dentro del ámbito de aplicación del artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, pero no se ha demostrado que las diferencias en los factores alegadas afecte a los precios ni a la comparabilidad de los precios, ya que el productor chino no facilitó ninguna información que pueda justificar un ajuste.
(47)
El productor chino alegó que el acelerador es un componente importante del producto afectado y debería incluirse en la estructura del número de control del producto. La Comisión no incluyó al acelerador en la estructura del número de control del producto porque ninguna de las partes afectadas facilitó ninguna prueba que demostrara que el acelerador fuera un factor de diferenciación de los distintos tipos de producto.
(48)
El productor chino también pidió que se identificaran y se cuantificaran los ajustes aportados al valor normal a fin de restablecer el precio de fábrica. Los ajustes en términos de costes de crédito y de garantías se realizaron al valor normal determinado basándose en los precios de venta en el mercado interno del único productor estadounidense del producto similar. Los ajustes relativos a los costes de transporte, garantías, formación, documentación y gastos de agente se realizaron al valor normal determinado basándose en los datos de la industria de la Unión. La Comisión no está en condiciones de divulgar la cuantificación de esos ajustes, ya que esa información se considera confidencial por naturaleza. Conviene señalar que tampoco se han comunicado a la industria de la Unión los datos correspondientes relativos al cálculo del precio de exportación franco fábrica.
(49)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 47 y 48 del Reglamento provisional.
6. Márgenes de dumping
(50)
El productor chino criticó que se excluyeran determinadas ventas para calcular el dumping. A este respecto, hay que decir que se consideraron inicialmente los valores de las ventas de las transacciones en cuestión para determinar los precios de exportación. No obstante, no pudo determinarse el valor normal de dichas transacciones. Así pues, no fue posible comparar el valor normal y el precio de exportación.
(51)
El productor chino alegó también que los valores cif de las ventas mencionadas en el considerando 50 deberían haber sido incluidos en el valor cif total que sirvió de denominador para calcular el dumping. No puede admitirse este argumento. El cálculo de un dumping total se realiza dividiendo la suma de los distintos casos de dumping constatados (cuando se ha podido hacer una comparación de precios) por la suma de los valores cif correspondientes. La inclusión en los cálculos de los valores cif de las ventas para las que no fue posible comparar el valor normal y el precio de exportación por falta de un valor normal establecido falsearía el cálculo, ya que el numerador y el denominador ya no harían referencia a transacciones comparables.
(52)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 49 y 50 del Reglamento provisional.
(53)
Habida cuenta de lo anterior, el margen de dumping definitivo, expresado como porcentaje del precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, asciende al 38,8 %.
5. PERJUICIO
(54)
Solo se recibieron observaciones del productor chino sobre las conclusiones relativas al perjuicio, algunas de las cuales son una mera repetición de observaciones ya formuladas en el Reglamento provisional.
(55)
No se repiten en el presente Reglamento argumentos relativos a observaciones ya abordadas en el Reglamento provisional.
1. Observaciones generales
(56)
Cabe recordar que en este caso la información presentada hace referencia a dos productores de la Unión y a un productor exportador que representa fundamentalmente al mercado de la Unión. Teniendo eso en cuenta, no se pueden dar cifras exactas a fin de proteger información de las empresas sujetas a un derecho de propiedad. En este caso, los indicadores se dan de forma indexada o en tramos.
(57)
En su respuesta a la comunicación provisional, el productor chino solicitó que el análisis del perjuicio se presentara de forma anualizada. Aunque ello no modifica el contenido de la información, sino solo su presentación, la solicitud se consideró justificada y por ello el análisis que se presenta a continuación está totalmente anualizado.
(58)
La empresa china impugnó la información facilitada en el documento provisional de comunicación que se referían a ella específicamente por lo que respecta a su volumen de ventas durante el período considerado (de 2004 hasta el final del período de investigación). Hay que decir que la Comisión ha transmitido a la parte en cuestión un desglose exhaustivo y completo de los datos recogidos. La información retroactiva recibida de la parte china se cotejó en consecuencia con la información disponible facilitada por las autoridades de los Estados miembros, como usuarios del producto afectado, y los productores de la Unión. Por consiguiente, en la fase definitiva de la investigación se conocen detalladamente las ventas chinas a la Unión y sus consecuencias.
(59)
El productor chino alegó que sus ventas deberían excluirse del análisis del perjuicio y la causalidad en caso de que la industria de la Unión no haya licitado. No obstante, debe señalarse que las instituciones no pueden afirmar que el hecho de que la industria de la Unión no haya licitado, durante el período de investigación, en respuesta a una convocatoria específica, habiéndolo hecho el productor exportador chino, haya provocado un perjuicio autoinfligido capaz de romper el nexo causal entre perjuicio y dumping. Además, participar en una licitación implica gastos (gastos de traducción, agente, a veces derechos de participación, etc.) por lo que las empresas no licitan si no están seguras de tener posibilidades de ganarla.
(60)
También se alegó que si el denunciante (Smiths Detection Group Limited) presenta ofertas que superen el precio máximo especificado en la convocatoria de ofertas, deberá ser excluido del análisis del perjuicio y la causalidad. No obstante, la investigación no ha desvelado ninguna información verificable que confirme la existencia de dichas ofertas.
(61)
El productor chino alegó que existe una asimetría en los datos relativos al perjuicio; ello se debe a que los volúmenes de ventas, la cuota de mercado y el beneficio se refieren a ventas por fecha de contrato, mientras que algunos otros factores de perjuicio se han extraído de la contabilidad financiera del denunciante y, por tanto, pueden no coincidir en el tiempo. Al comienzo de la investigación, los servicios de la Comisión tuvieron que fijar un punto de referencia claro para las ventas, que debía aplicarse a todas las empresas que cooperaron con el procedimiento. Se decidió que la fecha de contrato proporcionaba el mejor punto de referencia, ya que suele producirse un amplio desfase temporal entre las fechas de inicio de una licitación y la fecha de contrato, y también entre la fecha de contrato y la fecha de la factura definitiva. Además, a menudo un contrato es objeto de varias facturas y un mismo contrato puede abarcar varios años.
(62)
Una vez que se había fijado la fecha de contrato como punto de referencia, ya no era posible pedir a los productores de la Unión que cumplimenten el cuestionario en su totalidad basándose en las fechas contrato. Para ello habrían debido reelaborar completamente su contabilidad de una manera que no corresponde a la práctica normal y que habría introducido numerosas ambigüedades, con el impacto negativo consiguiente sobre la calidad de esa información. Teniendo en cuenta que no es viable la utilización de las fechas de la facturas como punto de referencia, los datos relativos al perjuicio se facilitaron en este caso de la mejor manera posible para este producto.
(63)
Durante el décimo mes de la investigación, es decir, en su respuesta a la comunicación provisional, el productor chino impugnó asimismo el hecho de que el período de investigación duraba dieciocho meses y declaró que debería haberse limitado al año civil 2008. Esta alegación fue rechazada por las razones que justifican el período de dieciocho meses y que se establecen en el Reglamento provisional y en los considerandos 5 a 11. Además, ese cambio habría impedido que se concluyera a tiempo la investigación ya que habría supuesto la necesidad de pedir a todas empresas cooperantes que volvieran a enviar las respuestas al cuestionario para el período de investigación revisado.
(64)
El productor chino también manifestó sus dudas en cuanto al hecho de saber si las numerosas empresas de la UE vinculadas con el denunciante estaban adecuadamente incluidas en los análisis del perjuicio de la Comisión. Sin embargo, se verificó la respuesta formulada por el denunciante al cuestionario con la total cooperación de todo el grupo y la Comisión quedó satisfecha con el análisis apropiado de los indicadores de perjuicio y los cálculos correspondientes realizados por el grupo en su conjunto. Como se especificó a la parte china antes de la adopción de las medidas provisionales, las empresas de la UE a las que se refiere juegan un papel insignificante, y a veces ni eso, en la fabricación y comercialización del producto en cuestión. De hecho, su papel se limita a ciertas funciones relativas a las ventas del producto objeto de investigación (por ejemplo mantenimiento) y la venta de productos que no entran en el ámbito de aplicación del presente Reglamento.
(65)
El productor chino afirmó por último que, en la medida en que la industria de la Unión no había podido cumplir los requisitos técnicos de determinadas licitaciones o no había participado en todas ellas, no había habido ningún dumping causante de un perjuicio a la industria de la UE en esas transacciones. Esta alegación no pudo aceptarse.
(66)
En primer lugar, hay que señalar que el hecho de que no se pueda determinar el valor normal para ciertas operaciones de exportación no cuestiona la constatación del dumping perjudicial siempre que se considere representativa la base del cálculo. Eso es lo que ocurrió sin duda en este caso (véase el considerando 50). Por lo que se refiere a la transacción específica en cuestión, hay que tener presente lo que sigue. La transacción en la que han surgido problemas relativos a los requisitos técnicos hace referencia a un tipo de producto vendido mediante una licitación. La empresa china, por un lado, y los dos productores de la Unión, por el otro, interpretaron la licitación de manera muy distinta. El productor chino alegó hacia el final de la investigación que el tipo de producto en cuestión es muy distinto de un escáner móvil mientras que la industria de la Unión opinaba todo lo contrario. Está claro, sin embargo, que la industria de la Unión participó en esa licitación pensando de buena fe que debía ofrecer un tipo específico de producto. Y lo que es más importante, su participación implicaba costes (gastos de traducción, agente, derechos de participación, etc.). Así pues, el hecho de que al final del proceso de licitación la industria de la Unión no presentara una oferta en las mismas condiciones no significa que esas importaciones no hayan contribuido automáticamente al perjuicio.
(67)
En lo tocante a las transacciones restantes a las que se refiere el productor chino, una de ellas no se produjo durante el período de investigación y, como se explica en el considerando (41), no es más que la ejecución de un contrato celebrado con anterioridad, y la otra es una transacción en cuya licitación no participó la industria de la Unión. Con respecto a la transacción anterior, no se formuló ninguna conclusión relativa al perjuicio. En relación con la última transacción, se aplican las conclusiones del considerando (57).
2. Producción de la Unión e industria de la Unión
(68)
En el transcurso del undécimo mes de la investigación, una empresa rumana se presentó y afirmó ser un productor de la UE de determinados sistemas de escaneado de cargas durante el período de investigación. La Comisión investigó y comprobó la información relativa a la situación real de esta empresa. De acuerdo con la información suministrada tanto por la empresa como por otros agentes de este mercado, incluido el productor chino, el papel de esta empresa en la fabricación del producto similar está estrechamente vinculado con las actividades de producción de un productor de sistemas de escaneado de cargas bien conocido en la Unión. En consecuencia, en el contexto de la presente investigación, se considera que la única venta hecha por la empresa rumana durante el período de investigación la ha realizado el productor de sistemas de escaneado de cargas de la Unión con el que ha trabajado.
(69)
Por lo que se refiere a los indicadores macroeconómicos como el consumo, la producción, la capacidad de producción, las existencias, el volumen de ventas, la cuota de mercado, el empleo, la productividad y los salarios, así como las ventas de exportación, hay que señalar que se han analizado con respecto a todos los productores de la Unión.
(70)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 52 a 56 del Reglamento provisional.
3. Consumo de la Unión
(71)
El productor chino argumentó que el nivel del consumo de la Unión tal como figura el Reglamento provisional no era exacto. A este respecto, la Comisión se puso en contacto con las partes interesadas, especialmente con los usuarios, con objeto de recoger más información sobre el consumo de la UE durante el período considerado. Teniendo en cuenta las aportaciones adicionales de las partes, se considera que la evolución del consumo de la UE es la siguiente:
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Índice: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Fuente: respuestas al cuestionario e información presentada con posterioridad
(72)
El consumo del producto afectado y del producto similar en la UE aumentaron un 11 % durante el período considerado.
(73)
El productor chino alegó que los datos de consumo reales deberían divulgarse y no ofrecerse en forma indexada. A este respecto, hay que decir que, como ya se explicó claramente en el considerando 54 del Reglamento provisional, son muy pocas las partes que se dedican a la fabricación de determinados sistemas de escaneado de cargas en la UE y cualquier divulgación de datos reales de consumo supondría la divulgación de las ventas reales de las partes, información que se considera confidencial por naturaleza.
(74)
También se adujo que el consumo debería tener en cuenta todas las unidades del producto afectado consumido en el mercado de la UE. Hay que decir en este caso que las cifras del consumo de la Unión toman en consideración la totalidad de las ventas del producto objeto de investigación (ya procedan de un proceso de licitación o no) de todas las partes (en la medida en que la Comisión las conozca). Los datos se cotejaron y se comprobaron con las diversas fuentes disponibles. No obstante, las cifras del consumo solo incluyen las ventas reales y no la pequeña cantidad de transacciones notificadas a la Comisión consistentes en arrendamientos o donaciones. Si se hubieran incluido esas transacciones, la cuota de mercado china habría sido aún mayor.
(75)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 57 y 58 del Reglamento provisional, modificados como se indica en los considerandos 71 a 74 del presente Reglamento.
4. Importaciones procedentes del país afectado
a) Volumen, precios y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping del producto afectado
(76)
De acuerdo con los considerandos (57) y (58), se revisaron los volúmenes y la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping del producto afectado. La anualización de los datos y la actualización de los volúmenes confirmaron las conclusiones del Reglamento provisional según las cuales las importaciones y la cuota de mercado habían aumentado de manera significativa a partir de 2004. La parte china cuestionó la metodología utilizada para indizar esos datos. Conviene subrayar que los datos reales utilizados, independientemente de la modalidad de indización, tanto en la fase provisional como en la definitiva, muestran un aumento significativo del volumen y de la cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado.
(77)
El volumen de las importaciones del producto afectado aumentó en más del 50 % durante el período considerado.
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Volumen de importaciones
100
75
250
200
267
Índice: 2004 = 100
Fuente: respuestas al cuestionario e información presentada con posterioridad
(78)
Como afirma el Reglamento provisional en su considerando 60, el precio medio de exportación varió ostensiblemente en función de los tipos de escáner de cargas importados y no se pueden deducir de ello conclusiones significativas.
(79)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado aumentó más del doble durante el período considerado.
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Cuota de mercado de China
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Índice: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Fuente: respuestas al cuestionario e información presentada con posterioridad
(80)
El productor chino alegó que también deberían examinarse los volúmenes posteriores al período de investigación (en forma de licitaciones obtenidas durante el período de investigación que hayan dado lugar a la firma de contratos con posterioridad a dicho período). Conforme a lo dispuesto en el Reglamento de base, los acontecimientos posteriores al período de investigación no se tienen en cuenta, salvo en circunstancias excepcionales. El productor chino no adujo esas circunstancias excepcionales. Además, por razones de comparabilidad habría sido necesario también reasignar las ventas anteriores al período de investigación. Por consiguiente, no se aceptó esta alegación. Teniendo en cuenta los aumentos de las importaciones en términos de volumen y de cuota de mercado mostrados anteriormente, esta decisión no tuvo, de todas maneras, ninguna consecuencia en los factores examinados en este caso.
b) Subcotización de precios
(81)
El productor chino alegó que la metodología utilizada en la fase provisional para estudiar la subcotización no era correcta. En su opinión, no era posible comparar sus precios de venta reales con los precios de licitación ofrecidos por la industria de la Unión. Hay que decir a este respecto que esta metodología se consideró la más apropiada a causa de la necesidad de una comparación ecuánime para un producto que es muy complejo por naturaleza y es objeto de contratación pública. Las partes interesadas no indicaron otros métodos viables.
(82)
Hay que decir que, si bien la metodología siguió siendo la misma que la descrita más arriba, se introdujeron ajustes de menor importancia en el cálculo, lo cual redujo los precios de la industria de la Unión; todo ello se notificó a las partes interesadas.
(83)
La comparación revisada pone de manifiesto que, durante el período de investigación, las importaciones del producto afectado se vendieron en la Unión a precios que subcotizan los de la industria de la Unión entre un 15 % y un 20 %. Debe señalarse que el productor chino afirmó en sus alegaciones que una de las razones por las que se le adjudicaban los contratos fue porque ofrecía un producto con una especificación superior. En términos de subcotización (y malbaratamiento), esto podría haber dado lugar a ajustes y al cálculo de unos márgenes de perjuicio más elevados. No se realizó ningún ajuste de ese tipo porque no se demostró que esta alegación fuera válida y porque no hubo ninguna información que los cuantificara.
(84)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma el resto de la información expuesta en los considerandos 59 a 62 del Reglamento provisional, modificados como se indica en los considerandos 76 a 83 del presente Reglamento.
5. Situación de la industria de la Unión
(85)
Hay que tener presente que los datos sobre indicadores de perjuicio se presentan de forma distinta en el Reglamento definitivo para tener en cuenta los dos elementos, como ya se indicó en los considerandos (56) y 69, a saber la solicitud del productor chino para que se anualizasen los datos del período de investigación de dieciocho meses y se integraran en el análisis de los indicadores macroeconómicos los datos procedentes del segundo productor de la Unión.
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Producción
100
75
94
173
151
Capacidad
100
83
90
185
200
Utilización de la capacidad
100
90
104
94
76
Índice: 2004 = 100
Fuente: Respuestas al cuestionario
(86)
Durante el período considerado, el volumen de producción de la industria de la Unión aumentó un 51 %. Esta tendencia positiva obedece fundamentalmente a las buenas ventas de exportación del producto similar. La industria de la Unión dobló su capacidad de producción durante el período considerado por esa misma razón. La utilización de la capacidad de la industria de la Unión se redujo un 24 % en el período considerado.
(87)
Teniendo en cuenta que las cifras anteriormente mencionadas hacen referencia a la producción, y una gran parte se vende en mercados exteriores a la UE, en este caso no se consideran indicadores importantes.
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Existencias
100
164
155
127
136
Índice: 2004 = 100
Fuente: Respuestas al cuestionario
(88)
El nivel de existencias de la industria de la Unión ha mostrado una tendencia fluctuante al alza a lo largo del período considerado. No obstante, este indicador no se consideró importante, ya que esta industria opera en un sistema de producción por encargos, las existencias se mantienen siempre en un nivel muy bajo y una parte importante de esas existencias se destina a la exportación.
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Volumen total de la Unión
100
67
93
100
76
Cuota de mercado
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Cuota de mercado (índice)
100
108
82
91
68
Índice: 2004 = 100
Fuente: respuestas al cuestionario e información presentada con posterioridad
(89)
Las ventas de la industria de la Unión disminuyeron durante el período considerado, y perdieron cerca de un 25 % de su volumen inicial en el período de investigación. La industria de la Unión perdió unos veinte puntos porcentuales de su cuota de mercado entre 2004 y el fin del período de investigación.
(90)
Se confirman, pues, las conclusiones establecidas en el considerando 69 del Reglamento provisional sobre los precios de venta.
(91)
El productor chino reiteró su solicitud de recibir información sobre licitaciones públicas adjudicadas al denunciante y sobre la medida en que se han tenido en cuenta determinadas licitaciones en el marco de la presente investigación. Sin embargo, no se consideró apropiado facilitar ese nivel de detalle por razones de confidencialidad. También solicitó que se le confirmara que la fecha de la firma de los contratos de ventas resultantes de procedimientos de licitación se utilizaba como factor determinante para calcular el consumo de la Unión. A este respecto, las instituciones confirman que todas las partes utilizaron la metodología expuesta en el considerando 57 del Reglamento provisional. La misma parte solicitó asimismo que se aclarara que los datos del denunciante se refieren a sus dos plantas de producción. A este respecto, como se afirma en el considerando 7, letra a), del Reglamento provisional, se confirma que, efectivamente, los datos comunicados por el denunciante hacen referencia a sus dos plantas de producción.
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Margen de beneficios antes de impuestos
100
85
90
7
-50
Índice: 2004 = 100
Fuente: Respuestas al cuestionario
(92)
Durante el período considerado la industria de la Unión se convirtió en deficitaria. La situación fue especialmente grave durante el período de investigación.
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Inversiones
100
164
100
354
105
Rendimiento de las inversiones
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Flujo de caja
100
124
257
186
-71
Índice: 2004 = 100
Fuente: Respuestas al cuestionario
(93)
A lo largo del período considerado las inversiones se mantuvieron bajas. Gran parte de ellas se dedicaron al mantenimiento de las instalaciones operativas de la industria de la Unión. El aumento de las inversiones observado en 2007 está relacionado con una nueva patente para mejorar el rendimiento del producto afectado. Cabe recordar que esta actividad económica hace un uso intensivo de los conocimientos técnicos especializados y no presenta una gran intensidad de inversión.
(94)
El rendimiento de las inversiones, expresado en términos de beneficios netos de la industria de la Unión y valor contable neto de sus inversiones, muestra una caída durante el período considerado, pero no constituye un buen indicador de perjuicio, ya que refleja fundamentalmente activos que ya se habían depreciado.
(95)
La situación del flujo de caja de la industria de la Unión se deterioró gravemente durante el período considerado.
(96)
Teniendo en cuenta que la fabricación de sistemas de escaneado de cargas constituye una pequeña parte de la actividad del denunciante, la capacidad de reunir capital no se consideró un indicador importante en este caso.
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Empleo
100
110
129
160
167
Coste medio de la mano de obra por trabajador
100
98
102
106
106
Productividad por trabajador
100
68
73
109
135
Índice: 2004 = 100
Fuente: Respuestas al cuestionario
(97)
El empleo, el coste medio de la mano de obra por trabajador y la productividad por trabajador aumentaron durante el período considerado. Sin embargo, esos indicadores no se consideran importantes en este caso, ya que una gran parte del empleo depende de la fabricación de determinados sistemas de escaneado de cargas destinados a la exportación.
(98)
Se confirman las conclusiones del considerando 76 del Reglamento provisional.
(99)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma el resto de la información expuesta en los considerandos 64 a 76 del Reglamento provisional, modificados en los considerandos 85 a 98 del presente Reglamento.
6. Conclusión sobre el perjuicio
(100)
Las conclusiones del Reglamento provisional relativas a los grados de importancia variables de los indicadores de perjuicio en este procedimiento específico siguen siendo válidos. Se considera que los factores de perjuicio más importantes son la rentabilidad, la cuota de mercado y la subcotización porque reflejan directamente las situación de la industria de la Unión en relación con su actividad en el valor de mercado de la Unión. Las razones por las que otros indicadores no son pertinentes se mencionan más arriba.
(101)
Por lo que se refiere a la rentabilidad, la industria de la Unión se ha convertido en deficitaria durante el período considerado y la cuota de mercado de los productores de la Unión disminuyó en un 24 %. Por otra parte, el productor chino subcotiza al denunciante en unos porcentajes que oscilan entre un 15 % y un 20 %.
(102)
De hecho, la cuota de mercado de las importaciones chinas del producto afectado en la Unión aumentaron en un 140 % durante el período considerado, mientras que al mismo tiempo la industria de la Unión sufrió una disminución considerable de su volumen de ventas (-24 %) y de su cuota de mercado (veinte puntos porcentuales).
(103)
Como se ha explicado en las observaciones generales que preceden a este análisis de perjuicio, los datos se han presentado de una manera diferente a la del Reglamento provisional. Por supuesto, el hecho de presentar los datos en un formato anualizado o de otra manera no cambia el contenido de la información, sino solo su presentación. Sin embargo, los datos relativos al perjuicio presentados más arriba (con respecto a los indicadores macroeconómicos) incluyen también datos del segundo productor de la Unión. Se concluye, por tanto, que los datos revisados mostrados más arriba confirman las conclusiones provisionales sobre el perjuicio, es decir, que existía una situación perjudicial durante el período considerado con arreglo al artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
(104)
Habida cuenta de lo anterior, se considera que las conclusiones relativas al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión según lo establecido en el Reglamento provisional no se modifican por el cambio de presentación a que hace referencia el considerando (83). No habiéndose recibido más observaciones sobre el particular, se confirma lo expuesto en los considerandos 77 a 80 del Reglamento provisional, modificados en los considerandos 100 a 103 del presente Reglamento.
6. CAUSALIDAD
(105)
Solo se recibieron observaciones sobre las conclusiones relativas a la causalidad del productor chino.
(106)
Se recuerda que los efectos de las importaciones objeto de dumping y demás factores se han anualizado por los motivos que se aducen en el considerando (83).
1. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(107)
La cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping aumentó un 140 % durante el período considerado, mientras que la de la industria de la Unión descendió un 32 %. Estos cambios negativos para la industria de la Unión coincidieron con el aumento del consumo de la UE, que aumentó en un 11 % entre 2004 y el período de investigación (cifra anualizada).
2. Efectos de otros factores
2004
2005
2006
2007
Periodo de investigación
Ventas de exportación de producción de la Unión
100
93
123
245
233
Precio de las ventas de exportación
100
107
60
63
70
Índice: 2004 = 100
Fuente: Respuestas al cuestionario
(108)
El volumen de exportación de la industria de la Unión aumentó durante el período considerado. Las exportaciones representaron una abrumadora mayoría (entre el 85 % y el 95 %) del volumen total de la producción de la UE durante el período de investigación.
(109)
El productor chino sugirió que la Comisión no había analizado las importaciones procedentes de Estados Unidos y que las empresas europeas y estadounidenses habían vendido más escáneres de carga que las chinas durante el período de investigación, pero esta alegación no está respaldada por hechos reales ni pruebas concretas comprobables.
(110)
Tras la adopción de las medidas provisionales, la Comisión intentó activamente tener una mayor información sobre las importaciones estadounidenses, pero acabó por confirmar finalmente las cifras del volumen de las importaciones procedentes de Estados Unidos establecidas en una fase provisional.
(111)
El productor chino criticó las consecuencias de la falta de participación de la industria de la Unión en determinados procesos de licitación. A este respecto, tenemos que decir que la investigación evaluó el hecho de que no todas las partes (la industria de la Unión, el productor chino, otros productores de determinados sistemas de escaneado de cargas) presentaron ofertas en todos y cada uno de los procesos de licitación. No se encontró ningún factor de peso que indicase que el perjuicio claramente observado durante el período considerado obedeciese a que la industria de la Unión no hubiese participado en licitaciones que no se considerasen opciones comerciales razonables. La existencia de una opción comercial razonable como factor determinante para participar en una licitación lo confirma el hecho de que dicha participación implica costes (gastos de traducción, agente, a veces derechos de participación, etc.) y las empresas no licitan si no están seguras de tener una oportunidad.
(112)
El productor chino insistió en alegar que los efectos perjudiciales de los factores no relacionados con el precio, como los demás factores técnicos, deberían analizarse más en profundidad para determinar la causalidad.
(113)
En efecto, la industria de la Unión habría sido técnicamente capaz de cumplir las mismas especificaciones que las del producto chino. Sin embargo, esto habría significado que la industria de la Unión habría debido ofrecer el producto a un precio más elevado. De hecho, esta cuestión revela el pleno efecto del dumping del productor chino. Parte del dumping se debe al hecho de que el productor chino ofrece simplemente un producto con más características. Teniendo en cuenta que la Directiva 2004/18/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 31 de marzo de 2004, sobre coordinación de los procedimientos de adjudicación de los contratos públicos de obras, de suministro y de servicios (6), admite únicamente la aplicación de dos criterios de adjudicación, a saber, el del precio más bajo y el de la oferta económicamente más ventajosa, el contrato debía adjudicarse de manera automática al proveedor chino implicado en el dumping. Las ofertas realizadas por el productor chino habrían dejado de ser económicamente ventajosas si no hubieran sido objeto de dumping, es decir, si hubieran sido algo más elevadas para reflejar las características adicionales.
(114)
Para terminar, conviene señalar que la investigación mostró que el denunciante cumple todas las especificaciones técnicas de las licitaciones en que tanto él como el productor chino ofertaron en las mismas condiciones.
(115)
El productor chino afirmó asimismo que se han dado casos en que las licitaciones se han adjudicado al productor chino a pesar de ofrecer un precio mayor que el del denunciante. Por tanto, no debería considerarse que esas transacciones hayan causado perjuicio.
(116)
A este respecto, hay que señalar que la investigación ha establecido la existencia de un solo caso en que parece a primera vista que el productor chino ganó un proceso de licitación a pesar de haber ofrecido un precio más elevado que el del denunciante. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que en realidad no era ese el caso, ya que la oferta realizada por la empresa china incluye muchas otras características por el mismo precio. Si se hubieran efectuado ajustes para todas esas características adicionales, el precio de exportación habría sido inferior, lo que habría dado lugar a un margen de dumping más elevado. No se presentó ninguna otra información verificable para apoyar la alegación según la cual había otras ofertas en las que la empresa china consignaba un precio más elevado que el del denunciante.
(117)
El productor chino alegó que el otro productor de la Unión aplicaba precios predatorios, lo cual causa un perjuicio importante para la industria de la Unión, y que esa parte no se ve perjudicada por las importaciones procedentes de China, ya que ha dejado de cooperar activamente.
(118)
En primer lugar, se recuerda que el otro productor de la Unión ha proporcionado información relativa a este procedimiento y que la evaluación del análisis del perjuicio se lleva a cabo para la industria de la Unión en su conjunto. Por otra parte, conviene advertir que las alegaciones del productor chino sobre precios predatorios no estaba apoyada por ningún tipo de prueba material y no servía para rebatir las conclusiones de la investigación que figuran en el considerando 89 del Reglamento provisional.
3. Conclusión sobre la causalidad
(119)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 81 a 95 del Reglamento provisional, modificados en los considerandos 105 a 118 del presente Reglamento.
(120)
Habida cuenta de lo anterior, se confirma la conclusión provisional según la cual el perjuicio importante para la industria de la Unión se debió a las importaciones objeto de dumping.
7. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Interés de los usuarios
(121)
Dos usuarios que ya habían enviado observaciones en la fase provisional se reafirmaron en sus observaciones iniciales. Destacaron sus preocupaciones en materia de competencia y desarrollo tecnológico en caso de que se establecieran medidas definitivas. Esas preocupaciones ya se habían abordado, sin embargo, en el Reglamento provisional y no se presentó ningún argumento nuevo que pudiera confirmar el perjuicio que supondría para la competencia y el desarrollo tecnológico, al menos a corto o medio plazo, el establecimiento de un derecho definitivo.
2. Conclusión sobre el interés de la Unión
(122)
Las dos observaciones antes mencionadas no modificaron las conclusiones provisionales. No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 96 a 113 del Reglamento provisional.
8. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(123)
El productor chino formuló observaciones sobre el cálculo del malbaratamiento. Cuando estaban justificados, se efectuaron ajustes en la fase definitiva.
(124)
El productor chino presentó una alegación en relación con el margen de perjuicio similar a la que aparece en el considerando (50) del presente Reglamento. Esta alegación fue rechazada por las mismas razones señaladas anteriormente en el considerando (50).
(125)
El productor chino solicitó asimismo aclaraciones sobre el método utilizado para determinar el margen de beneficio antes de impuestos y, en particular, para saber a qué año hace referencia dicho margen de beneficio. A este respecto, hay que señalar que el margen de beneficio antes de impuestos determinado fue el resultado de un análisis de los datos relativos a los ejercicios correspondientes a 2006 y 2007.
(126)
Los cálculos realizados sobre el margen de dumping definitivo y el nivel definitivo de eliminación del perjuicio dieron lugar a que el último sea inferior al margen de dumping. No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 114 a 117 del Reglamento provisional, modificados como se indica en los considerandos 123 a 126 del presente Reglamento.
2. Medidas definitivas
(127)
A la vista de las conclusiones obtenidas en lo referente al dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base y con la regla del derecho inferior, deben establecerse derechos antidumping definitivos al nivel del margen menor entre los márgenes de dumping y de perjuicio constatados. En el presente caso, el tipo del derecho debe fijarse, en consecuencia, al nivel del perjuicio constatado. Se calculó en el 34 % y ha descendido de manera significativa desde la fase provisional, cuando el tipo de derecho se fijó en el nivel del dumping constatado.
(128)
De acuerdo con lo anterior, el tipo del derecho antidumping definitivo para China es del 34 %.
(129)
De acuerdo con el considerando 120 del Reglamento provisional, a fin de realizar un estrecho seguimiento de la eficacia de las medidas, se solicita a las autoridades competentes de los Estados miembros que faciliten a la Comisión, de manera confidencial y con periodicidad, información relativa a procedimientos de adjudicación de contratos públicos de la UE destinados a vender sistemas de escaneado de cargas.
9. PERCEPCIÓN DEFINITIVA DE LOS DERECHOS PROVISIONALES
(130)
Teniendo en cuenta la magnitud del margen de dumping constatado y el perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido en el Reglamento provisional se perciban definitivamente al tipo del derecho definitivamente establecido por el presente Reglamento. Como el derecho definitivo es más bajo que el provisional, se liberarán los importes garantizados superiores al tipo definitivo del derecho.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre los sistemas de escaneado de cargas que utilizan tecnología de neutrones, rayos X con una fuente de rayos X de 250 KeV o más, o radiaciones gamma, clasificados actualmente en los códigos NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 y ex 9030 10 00 (códigos TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 y 9030100091), y los vehículos de motor equipados con tales sistemas, clasificados actualmente en el código NC ex 8705 90 90 (código TARIC 8705909010), originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1, será del 34 %.
3. Salvo que se indique lo contrario, serán de aplicación las disposiciones vigentes sobre derechos de aduana.
Artículo 2
Los importes garantizados por el derecho antidumping provisional en virtud del Reglamento (UE) no 1242/2009 sobre las importaciones de sistemas de escaneado de cargas, que utilizan tecnología de neutrones, rayos X con una fuente de rayos X de 250 KeV o más, o radiaciones gamma, clasificados actualmente en los códigos NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 y ex 9030 10 00 (códigos TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 y 9030100091), y los vehículos de motor equipados con tales sistemas, clasificados actualmente en el código NC ex 8705 90 90 (código TARIC 8705909010), originarios de la República Popular China, se percibirán definitivamente al tipo del derecho definitivo establecido de conformidad con el artículo 1. Se liberarán los importes garantizados superiores al tipo del derecho antidumping definitivo.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 14 de junio de 2010.