NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
REGLAMENTO (UE) No 138/2011 DE LA COMISIÓN
de 16 de febrero de 2011
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinados tejidos de malla abierta hechos de fibra de vidrio originarios de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 20 de mayo de 2010, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó mediante un anuncio («el anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de determinados tejidos de malla abierta hechos de fibra de vidrio originarios de la República Popular China («China» o «el país afectado»).
(2)
El procedimiento antidumping se inició tras una denuncia presentada el 6 de abril de 2010 por Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras «Stikla Skiedra» AS y Vitrulan Technical Textiles GmbH («los denunciantes»), que representan una proporción importante, en este caso más del 25 %, de la producción total de determinados tejidos de malla abierta en la Unión. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia de dumping en dicho producto y del perjuicio importante resultante; esto se consideró suficiente para justificar el inicio de un procedimiento.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento a los denunciantes, a otros productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores conocidos de China y a representantes chinos, así como a los importadores y los usuarios conocidos. La Comisión comunicó también el inicio del procedimiento a productores de los Estados Unidos de América («Estados Unidos»), Canadá, Croacia, Turquía y Tailandia, ya que se consideró que estos países podrían utilizarse como país análogo. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones concretas por las que debían ser oídas.
(4)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores de China, importadores no vinculados y productores de la Unión, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo para la determinación del dumping y del perjuicio, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si era necesario un muestreo y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores de China, los importadores y los productores de la Unión que se dieran a conocer a la Comisión y que proporcionaran, según lo especificado en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto afectado durante el período comprendido entre el 1 de abril de 2009 y el 31 de marzo de 2010. También se consultó a las autoridades chinas.
(5)
En el ejercicio de muestreo se recibieron dieciséis respuestas de productores exportadores chinos, que suponían el 86 % de las importaciones durante el período de investigación definido más adelante en otro considerando. Por tanto, se considera que la cooperación ha sido alta.
(6)
De conformidad con el artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra de productores exportadores sobre la base del máximo volumen representativo de exportaciones del producto afectado a la Unión que pudiera investigarse razonablemente en el tiempo disponible. La muestra seleccionada consta de dos productores exportadores individuales y un grupo productor exportador formado por cuatro empresas vinculadas, que representan un 42 % de las importaciones en la Unión durante el período de investigación definido en el considerando 13. De conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó sobre la selección de la muestra a las partes interesadas y las autoridades chinas, que no plantearon objeciones.
(7)
Por lo que se refiere a la industria de la Unión, doce productores proporcionaron la información solicitada y aceptaron ser incluidos en la muestra. Sobre esta base, la Comisión seleccionó una muestra compuesta por los cuatro mayores productores de la Unión en términos de ventas y producción, que representaban el 70 % del total de ventas de la industria de la Unión, tal como se define más adelante en el considerando 59.
(8)
Solo cuatro importadores no vinculados suministraron la información solicitada en el plazo establecido al respecto en el anuncio de inicio. Por tanto, se decidió que, en relación con los importadores no vinculados, no era necesario llevar a cabo un muestreo.
(9)
Para que los productores exportadores de China incluidos en la muestra que así lo desearan pudieran presentar una solicitud de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió formularios de solicitud a los productores exportadores chinos incluidos en la muestra. Todos los productores exportadores incluidos en la muestra solicitaron el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, o el trato individual, en el caso de que la investigación estableciera que no cumplían las condiciones para obtener el trato de economía de mercado. Además, un productor exportador formado por un grupo de empresas vinculadas que no estaba incluido en la muestra solicitó un examen individual, conforme al artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base.
(10)
La Comisión envió cuestionarios a los productores exportadores incluidos en la muestra, así como al productor exportador no incluido en ella que había solicitado un examen individual, a los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra, a los cuatro importadores no vinculados que cooperaron y a todos los usuarios conocidos de la Unión. También se enviaron cuestionarios a los productores de los Estados Unidos, país propuesto como país análogo, como mencionaba el anuncio de inicio, y a los productores de otros posibles países análogos. Los productores exportadores chinos incluidos en la muestra y un productor que cooperó que había solicitado un examen individual, un productor de los Estados Unidos y un productor de Canadá -previstos como países análogos como se explica más adelante en el considerando 43-, todos los productores de la Unión incluidos en la muestra y cuatro importadores no vinculados facilitaron respuestas al cuestionario. Ningún usuario comunicó a la Comisión otra información ni se dio a conocer durante la investigación.
(11)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para el análisis del trato de economía de mercado o el trato individual y para la determinación provisional de la existencia de dumping, del consiguiente perjuicio y del interés de la Unión, y llevó a cabo inspecciones en las instalaciones de las siguientes empresas:
a)
Productores exportadores de China
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formado por:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Productores de la Unión
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, República Checa
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Hungría
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Alemania
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Letonia
c)
Importadores no vinculados
-
Masterplast, Hungría
(12)
Habida cuenta de la necesidad de establecer un valor normal para los productores exportadores de China a los que no se pudiera conceder el trato de economía de mercado, se efectuó una inspección para determinar el valor normal sobre la base de los datos de Canadá (asignado país análogo) en los locales de la siguiente empresa:
d)
Productor en un país análogo
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Canadá
3. Período de investigación
(13)
La investigación del dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2009 y el 31 de marzo de 2010 (en lo sucesivo, «el período de investigación» o «el PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2006 y el final del período de investigación (en lo sucesivo, «el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(14)
El producto afectado son los tejidos de malla abierta hechos de fibra de vidrio, con unas celdas de un tamaño superior a 1,8 mm, tanto de largo como de ancho, y un peso superior a 35 g/m2, originarios de China («el producto afectado») y actualmente incluidos en los códigos NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 y ex 7019 90 99.
(15)
Los tejidos de malla abierta están hechos de hilados de fibra de vidrio, se pueden encontrar con diferentes tamaños de celda y distinto peso por m2. Se utilizan principalmente como material de refuerzo en el sector de la construcción (aislamiento térmico exterior, refuerzo de mármoles/suelos o reparación de muros).
(16)
Después del inicio, un productor exportador chino que fabrica discos de fibra de vidrio solicitó que se le aclarara si este tipo de producto estaba incluido en la definición del producto. Se consultó a la industria de la Unión, que consideró que estos discos podían considerarse un producto transformado y, por tanto, no estaba necesariamente incluido en la definición del producto. Puesto que en esta fase del procedimiento la información de que dispone la Comisión no permite sacar conclusiones definitivas en relación con sus características básicas, se decidió tratar provisionalmente los discos de fibra de vidrio como parte del producto afectado, a la espera de recopilar más información y observaciones de las partes interesadas durante el resto de la investigación.
2. Producto similar
(17)
La investigación pone de manifiesto que los tejidos de malla abierta hechos de fibra de vidrio producidos y vendidos en el mercado nacional de China y en el mercado nacional de Canadá, utilizado provisionalmente como país análogo, y los tejidos de malla abierta hechos de fibra de vidrio producidos y vendidos en la Unión por los productores de la UE presentan esencialmente las mismas características básicas físicas, químicas y técnicas y tienen los mismos usos básicos. Por lo tanto, se consideran provisionalmente similares a tenor de lo dispuesto en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Metodología general
(18)
La metodología general que figura a continuación se aplicó a los productores exportadores chinos que cooperaron a fin de determinar si aplicaban o no dumping.
2. Trato de economía de mercado
(19)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping referentes a importaciones procedentes de China, el valor normal se determina de conformidad con los apartados 1 a 6 del mencionado artículo para los productores que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), de ese mismo Reglamento. Únicamente con objeto de facilitar su consulta, figuran a continuación estos criterios de forma resumida.
1)
Las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las señales del mercado, sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores del mercado.
2)
Las empresas disponen de una contabilidad básica clara, que es objeto de auditorías independientes de conformidad con las normas contables internacionales, y se aplica a todos los efectos.
3)
No existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado.
4)
Las leyes relativas a la propiedad y la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad.
5)
Las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(20)
En la presente investigación, todos los productores exportadores incluidos en la muestra solicitaron trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondieron al formulario de solicitud de trato de economía de mercado dentro de los plazos fijados.
(21)
Para todos los productores exportadores incluidos en la muestra antes mencionados, la Comisión buscó toda información considerada necesaria y verificó la información presentada en los formularios de solicitud de trato de economía de mercado y demás información considerada necesaria en los locales de las empresas en cuestión.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formado por:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
La cuarta empresa del grupo de empresas vinculadas incluido en la muestra tiene su sede en las Islas Vírgenes Británicas, por lo que no se incluyó en la evaluación para el trato de economía de mercado.
(22)
Inicialmente se estableció en la investigación en un principio que dos productores exportadores chinos incluidos en la muestra cumplían los requisitos previstos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, para recibir trato de economía de mercado, mientras que el tercer productor exportador, consistente en un grupo de empresas vinculadas, no cumplía el criterio no 2 con respecto de las normas internacionales de contabilidad. En particular, se estableció que determinados costes, ingresos y cuentas no reflejaban de forma exacta la verdadera situación financiera de las empresas del grupo. Además, el informe de auditoría no mencionaba la falta de exhaustividad de la contabilidad.
(23)
La Comisión comunicó oficialmente los resultados de las constataciones en relación con el trato de economía de mercado a los productores exportadores chinos afectados y a los denunciantes. Asimismo, se brindó a todos ellos la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídos en caso de que hubiera razones específicas para ello.
(24)
A raíz de la comunicación de las constataciones sobre el trato de economía de mercado, solo se recibieron observaciones de un productor exportador/grupo incluido en la muestra al que no se había concedido trato de economía de mercado. Sin embargo, estas observaciones no eran de naturaleza tal que pudieran cambiar las constataciones en este aspecto, ya que no refutaban las deficiencias, sino que suministraban explicaciones generales sobre el hecho de que solo una persona controlaba todo el grupo y de que las empresas del grupo atravesaban una fase transitoria en el proceso de integración de sus negocios.
(25)
Justo antes de las inspecciones in situ para determinar el dumping, la Comisión recibió varias alegaciones apoyadas en un caso por documentación relativa a los dos productores exportadores chinos a los que inicialmente se había propuesto conceder trato de economía de mercado. Estas alegaciones se examinaron durante las inspecciones para determinar el dumping.
(26)
Por lo que al primer productor exportador se refiere, la alegación recibida afirmaba específicamente que la escritura de constitución presentada junto con la solicitud de trato de economía de mercado y durante la inspección de determinación del trato de economía de mercado era falsa. La Comisión recibió copias de la escritura de constitución, supuestamente auténtica, así como del correspondiente contrato de asociación temporal entre los accionistas de la empresa. Durante la inspección de determinación del dumping, el productor exportador facilitó una copia certificada de la escritura de constitución registrada por las autoridades locales, que era un documento sin fecha igual que el proporcionado por la empresa junto con el formulario de solicitud de trato de economía de mercado y durante la inspección in situ correspondiente.
(27)
La comparación de este documento con el recibido por la Comisión tal como se describe anteriormente en los considerandos 25 y 26 puso de manifiesto diferencias en las fechas, en las partes interesadas y en determinadas disposiciones relativas a restricciones en la contratación de mano de obra. Al comparar el contrato de asociación temporal presentado junto con la solicitud de trato de economía de mercado con el recibido por la Comisión se encontraron otras diferencias en relación con restricciones de venta.
(28)
Se remitió una carta a este productor exportador comunicándole que esta información podría dar lugar a la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base e invitándole a presentar sus observaciones. Las explicaciones sobre las diferencias que proporcionó el productor exportador en su respuesta no bastaron para disipar las dudas sobre la autenticidad ni de los documentos iniciales ni de la información proporcionada por el productor exportador al presentar la solicitud de trato de economía de mercado.
(29)
Por lo que al segundo productor exportador se refiere, la alegación recibida hacía referencia específicamente a la falsificación de cuentas auditadas. Esta alegación se examinó in situ y se identificaron discrepancias en los balances realizados desde las cuentas no auditadas de 2006 hasta los primeros balances financieros auditados de 2007. Además, los libros de la empresa no registraban honorarios y pagos realizados en concepto de auditoría correspondientes a 2007 y 2008.
(30)
A este productor exportador se le mandó también una carta comunicándole las discrepancias detectadas in situ e invitándole a que presentara observaciones. Asimismo, se le informó de que estas nuevas constataciones podrían dar lugar a la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base. En su respuesta, el productor exportador no facilitó ningún dato complementario que pudiera disipar las dudas sobre la exactitud e integridad de las cifras presentadas en sus declaraciones financieras. Al contrario, en su respuesta el productor exportador admitió la existencia de dos grupos de cuentas con cifras distintas para 2006 y que sus cuentas correspondientes a 2007 y 2008 contenían errores que el auditor no había comunicado.
(31)
Sobre la base de las anteriores constataciones, se consideró que el primer productor exportador había facilitado información engañosa durante la investigación. Conforme a esta conclusión, se decidió aplicar el artículo 18 del Reglamento de base y retirar la propuesta original de concederle trato de economía de mercado.
(32)
Por lo que al segundo productor exportador se refiere, se decidió denegarle el trato de economía de mercado debido a que no cumplía el criterio no 2 de la evaluación realizada a tal efecto.
3. Trato individual
(33)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base. Solo a título de referencia, se presentan a continuación estos criterios de forma resumida:
-
si se trata de empresas controladas total o parcialmente por extranjeros, o de empresas en participación, los exportadores pueden repatriar los capitales y los beneficios libremente,
-
los precios de exportación, las cantidades exportadas y las condiciones y modalidades de venta se deciden libremente,
-
la mayoría de las acciones pertenece a particulares. Bien los funcionarios del Estado que figuran en los consejos de administración o que ocupan puestos clave en la gestión son minoritarios, o bien se puede probar que la empresa es suficientemente independiente de la interferencia del Estado,
-
las operaciones de cambio se ejecutan a los tipos del mercado, y
-
la interferencia del Estado no da lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(34)
Los tres productores exportadores incluidos en la muestra que solicitaron trato de economía de mercado también habían solicitado trato individual en caso de que no se les concediera el primero. Sobre la base de las anteriores constataciones, se aplicó el artículo 18 del Reglamento de base al primer productor exportador, por lo que tampoco se le concedió trato individual. Se consideró que el segundo productor exportador cumplía los requisitos del artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base, por lo que se le podía conceder trato individual.
(35)
En cuanto al tercer productor exportador (grupo de empresas) que no cumplía los criterios para recibir trato de economía de mercado, se decidió concederle trato individual puesto que se comprobó que la empresa cumplía los requisitos del artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(36)
Sobre la base de la información disponible, se estableció provisionalmente que los dos productores exportadores chinos incluidos en la muestra cumplían todos los requisitos necesarios para obtener el trato individual de conformidad con lo dispuesto en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formado por:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Examen individual
(37)
El grupo de empresas vinculadas no incluidas en la muestra que había solicitado un examen individual también había solicitado trato de economía de mercado, o trato individual en caso de que de la investigación concluyera que no cumplía los requisitos para obtener el primero, y envió su respuesta a la solicitud de trato de economía de mercado en el plazo previsto al respecto.
(38)
No se comprobó la información presentada en la solicitud de trato de economía de mercado por la empresa que había solicitado un examen individual. Esta información se examinará más adelante.
5. Valor normal
a) Selección del país análogo
(39)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se ha concedido el trato de economía de mercado se determina sobre la base del precio nacional o del valor normal calculado en un país análogo.
(40)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó su intención de utilizar los Estados Unidos como país análogo apropiado para determinar el valor normal con respecto a China e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto.
(41)
Cuatro productores exportadores que cooperaron indicaron que los Estados Unidos no serían un país análogo adecuado, puesto que los hilados de fibra de vidrio que utilizan y que son la principal materia prima para la fabricación del producto afectado son de un tipo de vidrio distinto del utilizado por los productores exportadores chinos, y son más caros. Propusieron utilizar en su lugar Turquía y Tailandia, ya que los productores del producto afectado en estos dos países utilizaban el mismo tipo de hilado de fibra de vidrio que los productores exportadores chinos.
(42)
La Comisión examinó si otros países podrían ser una opción razonable de país análogo y se enviaron cuestionarios a los productores del producto afectado en Canadá, Croacia, Turquía y Tailandia. Solo uno de los productores del producto afectado de los Estados Unidos y el único productor de Canadá respondieron al cuestionario.
(43)
Se examinaron los mercados de los Estados Unidos y Canadá con objeto de determinar si eran aptos para ser utilizados como país análogo. Con respecto de Canadá, aunque hay un único productor del producto afectado, se concluyó que este país tenía un mercado abierto sin derechos de importación y que la competencia en el mercado estaba asegurada por un volumen significativo de importaciones del producto afectado procedentes de varios países. Además, se constató que, contrariamente al productor de los Estados Unidos, solo fabrica un tipo de producto similar, el productor canadiense fabrica todos los tipos del producto afectado, lo que permite calcular el valor normal de cada tipo de producto afectado. La investigación puso de relieve que Canadá podría considerarse provisionalmente un país análogo adecuado a efectos de establecer el valor normal.
(44)
Los datos remitidos en la respuesta del productor canadiense que cooperó se verificaron sobre el terreno y se comprobó que se trataba de información fiable, en la que podía basarse el valor normal.
(45)
Por consiguiente, se concluye provisionalmente que Canadá es un país análogo apropiado y razonable de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base.
b) Determinación del valor normal
(46)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal se estableció sobre la base de información verificada recibida del productor del país análogo, como figura a continuación.
(47)
Se comprobó que las ventas internas del productor canadiense del producto similar eran representativas en términos de volumen en comparación con el volumen del producto afectado exportado a la Unión por los productores exportadores que cooperaron.
(48)
Se constató que, en relación con todos los tipos de producto similar fabricados por el productor canadiense, las ventas en el mercado nacional a clientes no vinculados durante el período de investigación se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales. Sin embargo, debido a las diferencias de calidad entre el producto similar fabricado y vendido en Canadá y el producto afectado originario de China, se consideró más adecuado calcular un valor normal a fin de tener en cuenta estas diferencias y garantizar una comparación justa, como se explica en el considerando 52.
(49)
De conformidad con las disposiciones del artículo 2, apartado 6, letra c), del Reglamento de base, los importes correspondientes a los gastos de venta, generales y administrativos, y a los beneficios se establecieron sobre la base de los datos del productor canadiense.
c) Precios de exportación para los productores exportadores a los que se concedió el trato individual
(50)
Dado que dos de los productores exportadores incluidos en la muestra que cooperaron y a los que se concedió el trato individual realizaron ventas de exportación a la Unión directamente a clientes independientes radicados en la UE, los precios de exportación se basaron en los precios realmente pagados o por pagar por el producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
d) Comparación
(51)
El valor normal y los precios de exportación se compararon utilizando los precios franco fábrica.
(52)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. El valor normal se ajustó en función de las diferencias de calidad de los insumos, como las sustancias químicas, los revestimientos y las materias primas (tipo de vidrio de los hilados). Además se hicieron ajustes, en su caso, en relación con impuestos indirectos, transporte marítimo, seguros, costes accesorios y de manipulación, embalaje, créditos, gastos bancarios y comisiones en todos los casos en los que se consideró que eran razonables y exactos y que estaban justificados por pruebas contrastadas.
6. Márgenes de dumping
a) Para los productores exportadores que cooperaron incluidos en la muestra a los que se concedió el trato individual
(53)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, los márgenes de dumping de los dos productores exportadores que cooperaron incluidos en la muestra a los que se concedió el trato individual se determinaron comparando el valor normal medio ponderado establecido para el país análogo con el precio medio ponderado de exportación a la Unión del producto afectado aplicado por cada empresa en su exportación a la Unión, según se ha explicado anteriormente.
(54)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes de dumping provisionales expresados como porcentaje del precio CIF en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping provisional
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd y su empresa vinculada Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Para todos los demás productores exportadores
(55)
El margen de dumping de los productores exportadores de China que cooperaron no incluidos en la muestra se equiparó al valor medio de los dos productores exportadores incluidos en la muestra a los que se concedió trato individual de conformidad con el artículo 9, apartado 6, del Reglamento de base.
(56)
Para calcular el margen de dumping de ámbito nacional aplicable a todos los demás productores exportadores que no cooperaron radicados en China, así como al productor exportador incluido en la muestra y sujeto a las disposiciones del artículo 18 del Reglamento de base, el nivel de cooperación se estableció en un primer momento comparando el volumen de las exportaciones a la Unión comunicado por los productores exportadores que cooperaron con el de las estadísticas equivalentes de Eurostat.
(57)
Dado el alto nivel de cooperación en la investigación, al representar las empresas cooperantes en torno al 86 % de todas las importaciones procedentes de China durante el período de investigación, el margen de ámbito nacional se determinó utilizando el más alto de los márgenes de dumping constatados de los dos productores exportadores a los que se concedió el trato individual.
(58)
Sobre esta base, el margen de dumping provisional equivalente a la media ponderada de la muestra y el nivel de dumping de ámbito nacional expresados como porcentaje del precio CIF en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Media ponderada de la muestra para los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra (véase el anexo I)
57,7 %
Residual para los productores exportadores que no cooperaron y Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. PERJUICIO
1. Producción de la Unión
(59)
Durante el período de investigación fabricaron el producto similar diecinueve productores de la Unión. Estos productores representan el total de la producción de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base. Habida cuenta de que se disponía de información relativa a los diecinueve productores que apoyaron la denuncia, en lo sucesivo la expresión «la industria de la Unión» hará referencia a todos ellos.
(60)
Como se explica anteriormente en el considerando 7, doce productores de la Unión facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. Se seleccionó una muestra de cuatro productores, que representaban alrededor del 70 % de la producción total estimada de la Unión.
2. Consumo de la Unión
(61)
El cálculo del consumo de la Unión se basó en las cifras contenidas en la denuncia, completadas con cifras comprobadas que se obtuvieron de los productores y los importadores que cooperaron en la investigación. Así pues, el consumo de la Unión se estableció a partir del volumen de ventas en la UE del producto similar producido por la industria de la Unión y del volumen de importaciones del producto afectado procedentes de China y de terceros países.
(62)
Con arreglo a todo ello, el consumo de la Unión evolucionó del siguiente modo:
2006
2007
2008
2009
PI
Consumo de la UE en metros cuadrados
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Índice 2006 = 100
100
120
126
109
112
Fuente: denuncia completada con datos de las empresas que cooperaron y cifras de Eurostat.
(63)
El consumo del producto afectado y del producto similar en la Unión aumentó un 12 % durante el período considerado. Aumentó un 26 % entre 2006 y 2008 y luego se redujo en un 17 % entre 2008 y 2009. Durante el período de investigación, el consumo aumentó de nuevo ligeramente. El descenso temporal en 2009 puede atribuirse a la crisis en el mercado de la construcción.
3. Importaciones procedentes del país afectado
a) Volumen, precios y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado
(64)
El volumen de las importaciones del producto afectado originario de China aumentó un 48 % durante el período considerado. Como consecuencia de las tendencias del consumo y la crisis del sector de la construcción, disminuyó ligeramente en 2009. No obstante, a largo plazo estas importaciones muestran una clara tendencia al alza y el incremento de los volúmenes de importación fue mucho más pronunciado que el incremento del consumo en la Unión.
2006
2007
2008
2009
PI
Importaciones chinas en metros cuadrados
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Índice 2006 = 100
100
141
154
143
148
Fuente: Eurostat y denuncia.
(65)
El volumen creciente de importaciones del producto afectado originario de China estuvo acompañado de un descenso del precio medio de importación, que cayó un 12 % entre 2006 y el período de investigación.
2006
2007
2008
2009
PI
Precio en euros de las importaciones chinas
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Índice 2006 = 100
100
99
101
89
88
Fuente: Eurostat y denuncia.
(66)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado aumentó un 32 % en el período considerado, lo que en este caso equivale a un aumento de casi 13 puntos porcentuales. Las importaciones procedentes del país afectado en el período de investigación equivalieron nada menos que a una cuota de mercado de un 51 %.
2006
2007
2008
2009
PI
Cuota de mercado de las importaciones chinas
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Índice 2006 = 100
100
117
123
131
132
Fuente: Cálculo.
b) Efecto de las importaciones objeto de dumping en los precios
(67)
A fin de analizar la subcotización de los precios, se compararon los precios de importación de los productores exportadores chinos que cooperaron con los precios de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el período de investigación, utilizando los valores medios. Los precios de los productores de la Unión incluidos en la muestra se ajustaron a precios de fábrica netos, y se compararon con los precios CIF de importación. Estos últimos se ajustaron en función del derecho sobre las importaciones y los costes posteriores a la importación. Además, debido a las diferencias de calidad entre el producto afectado importado de China y el producto similar producido por la industria de la Unión, se aplicó un ajuste de calidad complementario a los precios de las importaciones chinas. Este ajuste refleja las diferencias en parámetros como dirección longitudinal y transversal de la máquina, y resistencia a la tracción y al alargamiento, que no estaban totalmente indicados como parámetros en el número de control del producto.
(68)
Habida cuenta del ajuste de calidad, la media ponderada del margen de subcotización constatado, expresada como porcentaje de los precios de la industria de la Unión, se situó entre el 29,5 % y el 30,2 % durante el período de investigación.
4. Situación de la industria de la Unión
a) Observaciones preliminares
(69)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los factores e indicadores económicos pertinentes que podrían influir en la situación de la industria de la Unión.
(70)
Se recuerda que, como se menciona anteriormente en el considerando 7, la Comisión seleccionó una muestra compuesta de los cuatro mayores productores de la Unión en términos de ventas y producción.
(71)
Los indicadores relativos a datos macroeconómicos, como producción, capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, etc. hacen referencia al conjunto de la industria de la Unión (en los cuadros que figuran a continuación se han utilizado los macrodatos como fuente). Los otros indicadores se basan en datos comprobados procedentes de los productores incluidos en la muestra. Estos indicadores son mencionados como microdatos.
(72)
Durante la investigación se constató que parte de las ventas de la industria de la Unión se canalizaba a través de empresas vinculadas. Las empresas indicaron que estas transacciones deberían considerarse como ventas no vinculadas, ya que las relaciones entre las empresas no eran directas y las ventas estaban sujetas a las condiciones de mercado. Sin embargo, se ha decidido provisionalmente excluir estas transacciones del cálculo del margen de perjuicio, así como de los indicadores de perjuicio, puesto que la Comisión llevará a cabo un análisis más detallado de estas ventas específicas. Se ha hecho una excepción en relación con las ventas vinculadas entre dos de las empresas incluidas en la muestra respecto a las que se había explicado el mecanismo de reventa, que, por tanto, se podía comprobar.
b) Indicadores de perjuicio
Producción, capacidad y utilización de la capacidad
2006
2007
2008
2009
PI
Producción en metros cuadrados
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Índice 2006 = 100
100
112
120
98
96
Capacidad en metros cuadrados
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Índice 2006 = 100
100
103
117
106
111
Utilización de la capacidad
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Fuente: Macrodatos.
(73)
Durante el período considerado, el volumen de producción de la industria de la Unión se redujo un 4 %. En general, la producción se ajustó a la tendencia del consumo, es decir, experimentó un aumento en el período 2006-2008, seguido de una pronunciada caída en 2009 y otra ligera caída durante el período de investigación. Por tanto, contrariamente al consumo, durante el período de investigación la producción de la industria de la Unión no se recuperó, sino que continuó descendiendo.
(74)
En el período considerado, la capacidad de utilización de la industria de la Unión descendió en 10 puntos porcentuales, desde un 77 % en 2006 hasta un 67 % en el período de investigación. Sin embargo, conviene observar que este descenso se puede atribuir parcialmente a un ligero aumento de la capacidad propiamente dicha debido a las inversiones realizadas por los productores de la Unión.
Existencias
2006
2007
2008
2009
PI
Existencias de cierre en metros cuadrados
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Índice 2006 = 100
100
263
330
322
285
Fuente: Macrodatos.
(75)
El nivel de existencias de la industria de la Unión casi se triplicó durante el período considerado. Esta tendencia coincide con la disminución de los volúmenes de ventas y producción. Si se expresa en relación con el volumen de producción, el nivel de las existencias aumentó desde menos de un 4 % en 2006 hasta más de un 11 % en el período de investigación.
Volumen de ventas y cuota de mercado
2006
2007
2008
2009
PI
Volumen de ventas en metros cuadrados
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Índice 2006 = 100
100
108
110
88
89
Cuota de mercado de la industria de la Unión
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Índice 2006 = 100
100
89
87
81
80
Fuente: Macrodatos.
(76)
Durante el período considerado el volumen de ventas de la industria de la Unión se redujo en un 11 %, lo que dio lugar a una pérdida de cuota de mercado de 12 puntos porcentuales, desde un 58 % hasta un 46 %, en el consumo total de la Unión.
(77)
Precios de venta
2006
2007
2008
2009
PI
Precios de venta en euros
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Índice 2006 = 100
100
106
105
99
97
Fuente: Microdatos.
(78)
El precio medio de venta de la industria de la Unión a partes no vinculadas en la Unión se redujo en un 3 % en el período considerado. La industria de la Unión no bajó sus precios de venta de forma significativa a fin de competir con las importaciones objeto de dumping. Esto contribuyó a una importante pérdida de cuota de mercado durante el período considerado.
Rentabilidad
2006
2007
2008
2009
PI
Margen medio de beneficios antes de impuestos
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Índice 2006 = 100
100
309
234
166
212
Fuente: Microdatos.
Inversiones, rendimiento de las inversiones, flujo de caja y capacidad de reunir capital
2006
2007
2008
2009
PI
Inversiones (EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Rendimiento del activo neto
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Flujo de caja (EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Fuente: Microdatos.
(79)
Como se explica en el considerando 68, durante todo el período considerado hubo en el mercado de la Unión una fuerte presión sobre los precios ejercida por las importaciones chinas. No obstante, la industria de la Unión consiguió mantener una buena situación financiera entre 2006 y 2007, cuando la rentabilidad incrementó, pasando de un 6 % a un 18 %. Después, empezó a descender hasta llegar al 12 % en el período de investigación. Otros indicadores financieros, como el rendimiento de activos y el flujo de caja, también siguieron siendo positivos. En otras palabras, la industria de la Unión no emprendió ninguna competencia de precios agresiva con las importaciones chinas. En cambio, optó por emprender un proceso de reestructuración, invirtiendo en nuevas tecnologías de producción para incrementar la calidad de su producto y reducir los costes de producción a largo plazo. Sin embargo, esto tuvo como consecuencia un descenso del volumen de ventas y una pérdida de cuota de mercado en provecho de sus competidores chinos. Conviene mencionar que el anterior cálculo de beneficios no tiene en cuenta los costes extraordinarios de reestructuración notificados por algunos productores incluidos en la muestra. Si se tomaran en consideración estos gastos, la rentabilidad de la industria de la Unión sería significativamente menor. Esto tendría un consecuente efecto negativo sobre los demás indicadores financieros anteriormente mencionados.
(80)
Durante el período considerado, la industria de la Unión pudo mantener un alto nivel de inversión con objeto de reducir costes de fabricación y desarrollar un método de producción más eficaz. En el período de investigación las inversiones aumentaron más del triple en comparación con las cifras correspondientes a 2006.
(81)
La industria de la Unión no consideró que la capacidad de reunir capital fuera algo importante durante el período considerado.
(82)
Empleo, productividad y remuneraciones
2006
2007
2008
2009
PI
Empleo
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Índice 2006 = 100
100
96
100
84
79
Coste medio de la mano de obra por trabajador (EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Productividad por trabajador (metros cuadrados)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Fuente: Microdatos, excepto en el caso de Empleo (macrodatos).
(83)
El número de empleados de la industria de la Unión relacionados con el producto similar experimentó un importante descenso equivalente a un 21 % durante el período considerado. A pesar del alto nivel de las remuneraciones, a partir de 2008 la industria de la Unión siguió reduciendo los costes salariales medios por trabajador. En consecuencia, la productividad, expresada en términos de producción por trabajador, aumentó un 21 % en el período considerado.
c) Magnitud del dumping
(84)
Dados el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado, la repercusión del margen real de dumping en el mercado de la Unión no puede considerarse insignificante durante el período considerado.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(85)
Como se refleja claramente en el anterior análisis del perjuicio, durante el período considerado la industria de la Unión experimentó importantes pérdidas en términos de volumen de ventas y producción, capacidad de utilización, cuota de mercado y número de empleados, que experimentó un significativo descenso del 21 % a raíz de los esfuerzos de reestructuración de la industria. Por tanto, la industria de la Unión no pudo beneficiarse del crecimiento del mercado, que fue totalmente acaparado por las importaciones chinas. Efectivamente, el incremento del 48 % en el volumen de las importaciones durante el período considerado fue mucho más elevado que el incremento del 12 % en el consumo de la Unión.
(86)
Se considera que la continua subcotización a la que las importaciones chinas a precio de dumping someten los precios de la Unión seguirá afectando negativamente a los volúmenes de ventas, y, por tanto, a la situación económica y financiera de la industria de la Unión. A medio plazo, se prevé que tanto la rentabilidad como otros indicadores financieros de las empresas europeas se deterioren.
(87)
Habida cuenta de lo expuesto, se concluye provisionalmente que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante a efectos del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(88)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado habían causado un perjuicio a la industria de la Unión en un grado tal que pudiera considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudiesen haber perjudicado al mismo tiempo a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a dichas importaciones.
2. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(89)
Durante todo el período considerado, el volumen de las importaciones objeto de dumping del producto afectado originario de China aumentaron casi un 50 % y ganaron una cuota sustancial del mercado de la Unión. Al mismo tiempo, se produjo un deterioro comparable y directo de la situación económica de la industria de la Unión, el otro actor significativo en el mercado de la UE, ya que las importaciones procedentes de otros puntos son insignificantes.
(90)
El continuo incremento del volumen de las importaciones a precio de dumping estuvo acompañado de una subcotización significativa de los precios de la industria de la Unión. En el período considerado, la media de los precios de las importaciones procedentes de China, extraída de las estadísticas sobre importación de Eurostat, era alrededor de un 50 % más baja que la media de los precios de la industria de la Unión. Incluso después del ajuste debido a las diferencias de calidad, los márgenes de subcotización calculados para los productores exportadores chinos a los que se había concedido trato individual se situaron alrededor del 35 % durante el período de investigación. Por tanto se puede concluir razonablemente que las importaciones objeto de dumping fueron, en parte, la causa de la caída de precios en 2009 y en el período de investigación, pero, sobre todo, de la importante pérdida de cuota de mercado que experimentó la industria de la Unión durante el período considerado.
(91)
A la vista de la coincidencia temporal entre, por una parte, el aumento de las importaciones objeto de dumping a precios que subcotizaban los precios de la industria de la Unión y, por otra, la pérdida de ventas y de volumen de producción de dicha industria y la reducción de las cuotas de mercado, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping causan un perjuicio importante a la industria de la Unión.
3. Efectos de otros factores
a) Resultados de la actividad exportadora de la industria de la Unión
2006
2007
2008
2009
PI
Exportaciones en metros cuadrados
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Índice 2006 = 100
100
82
90
74
75
Fuente: Macrodatos.
(92)
El volumen de exportación de la industria de la Unión disminuyó un 25 % durante el período considerado, pero, por término medio, las exportaciones representaron solo alrededor de un 8 % del total de ventas. Por tanto, el impacto de la reducción de las exportaciones en los resultados generales de la industria de la Unión fue más bien limitado.
b) Importaciones procedentes de terceros países
(93)
Las importaciones procedentes de terceros países fueron insignificantes durante el período considerado y no podrían haber contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
c) Impacto de la crisis en la industria de la construcción
(94)
El impacto de la crisis económica en la industria de la construcción se refleja claramente en los datos relativos al consumo desde 2009. Sin embargo, la crisis tendría que haber afectado por igual a la industria de la Unión y a los exportadores chinos. No obstante, la investigación sobre el perjuicio puso de manifiesto que, incluso durante la crisis, la cuota de mercado de las importaciones chinas siguió aumentando en detrimento de la industria de la Unión.
(95)
Además, el impacto de la crisis tuvo determinados efectos negativos en el mercado de la Unión durante un período relativamente corto, puesto que en el período de investigación ya había signos de recuperación.
(96)
Por tanto, el impacto de la crisis no rompió el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
4. Conclusión sobre la causalidad
(97)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye provisionalmente que el perjuicio importante para la industria de la Unión se debió a las importaciones objeto de dumping del producto afectado.
(98)
Se examinó una serie de factores distintos de las importaciones objeto de dumping, pero ninguno de ellos explica las graves pérdidas de cuota de mercado, producción y volumen de ventas constatadas en el período considerado, y, en particular, durante el período de investigación. Estas pérdidas de la industria de la Unión coinciden con el aumento de los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
(99)
Habida cuenta de este análisis, que distinguió y separó debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluye provisionalmente que las importaciones procedentes de China causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión en el sentido del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observaciones generales
(100)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre la existencia del dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas antidumping provisionales en este caso particular no respondería a los intereses de la Unión. A tal fin, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se consideraron, a partir de todas las pruebas presentadas, los efectos que las posibles medidas podrían tener para todas las partes interesadas en el presente procedimiento, así como las consecuencias de no adoptar ninguna medida.
2. Interés de la industria de la Unión
(101)
El análisis del perjuicio ha demostrado claramente que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio como consecuencia de las importaciones objeto de dumping. La presencia cada vez mayor de importaciones objeto de dumping en los últimos años causó una contención de las ventas en el mercado de la UE y una importante pérdida de cuota de mercado de la industria de la Unión.
(102)
La investigación ha puesto de manifiesto que cualquier incremento de la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado se ha logrado directamente a costa de la industria de la Unión. Conviene subrayar que el producto afectado es un producto importante en términos de volumen de negocios de los productores de la Unión incluidos en la muestra, y supone hasta un 40 % de su volumen de ventas. Si no se imponen medidas, es muy probable que la situación económica de la industria de la Unión se deteriore aún más, en vista de la permanente presión sobre los precios que ejercen las importaciones a precio de dumping procedentes de China en el mercado de la Unión. Además, los esfuerzos realizados por la industria de la Unión para reestructurar y mejorar la calidad de su producto quedarían totalmente invalidados. La aplicación de medidas restablecerá el precio de importación a niveles no perjudiciales, lo cual permitirá a la industria de la Unión competir en condiciones comerciales justas.
(103)
Así pues, se concluye, de manera provisional, que la adopción de medidas redundaría claramente en interés de la industria de la Unión.
3. Interés de los importadores
(104)
Se ha considerado el efecto probable de las medidas en los importadores, con arreglo al artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base. A este respecto, conviene observar que han cooperado en la investigación cuatro importadores no vinculados, cuyas importaciones del producto afectado suponen un 15 % de las importaciones procedentes de China en el período de investigación.
(105)
Sobre la base de datos comprobados in situ relativos al mayor de los importadores que cooperaron, el impacto de las medidas sobre esta empresa no debería ser significativo, puesto que el producto afectado representa únicamente una pequeña parte de su volumen de negocios.
(106)
Sin embargo, la empresa indicó que la capacidad de producción total de la industria de la Unión es menor que la actual demanda, que, supuestamente, crecerá. La empresa también señaló la escasez de fuentes de abastecimiento de terceros países. Por tanto, prevé interrupciones en el abastecimiento si el nivel de los derechos es demasiado elevado. A este respecto, conviene observar que, habida cuenta de la significativa subcotización de los precios, no está previsto que el nivel de las medidas propuestas, que tiene en cuenta las diferencias de calidad entre el producto afectado importado de China y el producto similar fabricado por la industria de la Unión, elimine las importaciones en la Unión del producto afectado originario de China.
4. Interés de los usuarios y los consumidores
(107)
Se enviaron cuestionarios a trece usuarios conocidos. Sin embargo, ninguno de ellos presentó una respuesta ni dijo estar dispuesto a cooperar en el procedimiento. Tampoco se recibieron observaciones de las organizaciones de consumidores tras la publicación del anuncio de inicio del presente procedimiento.
(108)
Por tanto, habida cuenta de la falta de información sobre la proporción del producto afectado en los costes de producción de los productos transformados o en la proporción de ventas de productos transformados en relación con la cifra de negocios total de los usuarios, no es posible en esta fase de la investigación evaluar el impacto de las medidas en estas empresas. Sin embargo, se puede considerar la falta de cooperación como un indicador de que el impacto en los usuarios es más bien reducido.
5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(109)
En vista de lo anteriormente expuesto, se concluyó provisionalmente que, en general, sobre la base de la información relativa al interés de la Unión no había razones de peso que impidieran adoptar medidas provisionales sobre las importaciones objeto de dumping del producto afectado originario de China.
G. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(110)
Habida cuenta de las conclusiones alcanzadas anteriormente respecto al dumping, al perjuicio resultante, a la causalidad y al interés de la Unión, deben establecerse medidas antidumping provisionales sobre las importaciones del producto afectado originario de China para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando un perjuicio a la industria de la Unión.
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(111)
El nivel de las medidas antidumping provisionales debe ser suficiente para eliminar el perjuicio que causan a la industria de la Unión las importaciones objeto de dumping, sin exceder de los márgenes de dumping constatados.
(112)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial se tuvo en cuenta que las medidas antidumping deben permitir a la industria de la Unión cubrir sus costes y obtener el beneficio antes de impuestos que habría podido razonablemente lograr en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping. El margen de beneficios antes de impuestos que sirvió de referencia para este cálculo fue del 12 % del volumen de negocios. Este fue el nivel medio de los beneficios obtenidos por la industria de la Unión en 2006 y 2007. Considerando que la rentabilidad del producto afectado se vio influida por las importaciones objeto de dumping, está claro que este nivel de beneficios es prudente y que no es excesivo. Con arreglo a lo anterior, se calculó un precio no perjudicial del producto similar para la industria de la Unión. Puesto que el margen de beneficio esperado equivale al beneficio real de la industria de la Unión en el período de investigación, se tomó como referencia el precio medio ponderado en fábrica.
(113)
A continuación se determinó el incremento de precios necesario para cada productor exportador chino que cooperó y al que se había concedido trato individual sobre la base de una comparación de la media ponderada de los precios de importación de esa empresa, según lo establecido para el cálculo de la subcotización, con e1 precio medio no perjudicial de los productos vendidos por la industria de la Unión en el mercado de la UE. La diferencia resultante de esta comparación se expresó en porcentaje del valor CIF medio de importación.
(114)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes de perjuicio provisionales expresados como porcentaje del precio CIF en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de perjuicio provisional
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd y su empresa vinculada Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
De conformidad con el método utilizado para el cálculo del margen de dumping, el margen de perjuicio para los productores exportadores chinos que cooperaron no incluidos en la muestra se calculó como una media ponderada de los dos productores exportadores incluidos en la muestra a los que se había concedido trato individual.
(116)
A tenor del método aplicado para el cálculo del margen de dumping, para establecer el margen de perjuicio a escala nacional aplicable a todos los demás productores exportadores chinos que no cooperaron, así como al productor exportador incluido en la muestra sujeto al artículo 18, se utilizó el más elevado de los márgenes calculados para los dos productores exportadores a los que se había concedido trato individual.
(117)
Sobre esta base, el margen de perjuicio provisional equivalente a la media ponderada de la muestra y el margen de perjuicio a escala nacional expresados como porcentaje del precio CIF en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Media ponderada de la muestra para los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra
68,2 %
Residual para los productores exportadores que no cooperaron y Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Medidas provisionales
(118)
A la vista de lo anterior, se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben imponerse medidas antidumping provisionales con respecto a las importaciones procedentes de China al nivel del margen de dumping y de perjuicio más bajos, de conformidad con la regla del derecho inferior.
(119)
Los tipos de derecho antidumping individual especificados en el presente Reglamento con respecto a las empresas en cuestión se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por consiguiente, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Estos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplican, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de China y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «las demás empresas».
(120)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (3) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado nacional y las ventas de exportación, que ataña, por ejemplo, a ese cambio de nombre o ese cambio en las entidades de producción y venta. Si procede, se modificará el Reglamento en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de derechos individuales.
(121)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antidumping, el nivel de derecho residual debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el período de investigación.
(122)
Los márgenes de dumping y de perjuicio, así como los derechos antidumping provisionales, se han determinado como figura a continuación:
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Derecho provisional
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd y su empresa vinculada Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Media ponderada de la muestra para los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Residual para los productores exportadores que no cooperaron y Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1%
62,9 %
H. COMUNICACIÓN
(123)
Las conclusiones provisionales aquí expuestas se comunicarán a todas las partes interesadas, que tendrán la oportunidad de dar a conocer sus observaciones por escrito y solicitar ser oídas. Sus observaciones se analizarán y se tomarán en consideración, si procede, antes de establecer cualquier conclusión definitiva. Además, debe hacerse constar que las conclusiones relativas a la imposición de derechos antidumping formuladas a los efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse para establecer cualquier conclusión definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de tejidos de malla abierta hechos de fibra de vidrio, con unas celdas de un tamaño superior a 1,8 mm, tanto de largo como de ancho, y un peso superior a 35 g/m2, actualmente clasificables en los códigos NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 y ex 7019 90 99 (códigos TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 y 7019909950) y originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho (%)
Código TARIC adicional
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd y su empresa vinculada Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Empresas enumeradas en el anexo I
57,7
B008
Todas las demás empresas
62,9
B999
3. La aplicación de los derechos individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que se ajustará a los requisitos establecidos en el anexo II. En caso de que no se presente esta factura, será aplicable el derecho calculado para todas las demás empresas.
4. El despacho a libre práctica en la Unión del producto contemplado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
5. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones con arreglo a los cuales se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
2. De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 16 de febrero de 2011.