NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 57/2011
ze dne 18. ledna 2011,
kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistil využívání dotčené populace využívána v míře, která od roku 2015 s co nejvyšší pravděpodobností povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse evropského v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři by tudíž měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (2), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (3), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (4), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (5), nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (6), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (7), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (8), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (9).
(7)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), by se mělo určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
U některých druhů, jako jsou některé určité žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(9)
Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank je naprosto nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se co nejvíce snížil odlov humra severského. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(10)
Vzhledem k nedávnému vývoji cíleného rybolovu drsnatcovitých v podoblastech ICES VI, VII a VIII a v zájmu zajištění udržitelného řízení této populace je třeba stanovit omezení odlovu pro tuto populaci.
(11)
Je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2011 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11).
(12)
Na základě nařízení (ES) č. 754/2009 je z působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v článku 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 vyloučena skupina francouzských plavidel. Z informací poskytnutých Francií v roce 2010 vyplývá, že vyloučení této skupiny plavidel z režimu intenzity již nepředstavuje omezení administrativní zátěže. V důsledku toho již není nadále splněna jedna z podmínek pro vyloučení. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel znovu zahrnout do výše uvedeného režimu intenzity rybolovu. Jelikož období řízení rybolovu uvedené v příloze IIA nařízení (EU) č. 53/2010 (12) skončí dne 31. ledna 2011, mělo by se toto opětovné zahrnutí použít ode dne 1. února 2011.
(13)
Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení smačků ve vodách EU divizí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(15)
Postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (13), Faerskými ostrovy (14) a Grónskem (15) jednala Unie o o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2011 měla být uzavřena počátkem roku 2011. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2011, je zapotřebí, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohody s Faerskými ostrovy.
(16)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a s jinými organizacemi spolupracuje, ač není jejich členem. Kromě toho v souladu s Aktem o o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2011 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2010 nedosáhla dohody o o přijetí opatření pro zachování zdrojů pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. Většina smluvních stran včetně Unie však byla toho názoru, že by tyto tři populace měly být regulovány, aby bylo zajištěno jejich udržitelné řízení. Je proto vhodné, aby Unie přijala opatření k tomuto účelu.
(18)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2010 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti přijala rozhodnutí, v němž bylo konstatováno, že v roce 2009 Unie nevyužila zcela svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba tato nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. Na stejném zasedání byl pozměněn plán obnovy populace tuňáka obecného. ICCAT dále přijala doporučení k zachování liškouna velkookého, kladivounovitých a žraloka dlouhoploutvého. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba tato opatření provést v právu Unie.
(19)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výroční zasedání v roce 2010 revidovala celkovou kapacitu loďstev provádějících odlov tropických tuňáků v období 2006-2008 a odlov mečouna obecného a tuňáka křídlatého v období 2007-2008. ITOC rovněž schválila provádění plánů rozvoje loďstva. IOTC vedle toho schválila rezoluci o o zachování liškounů (čeleď Alopiidae) lovených v souvislosti s rybolovem v oblasti její působnosti.
(20)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla opět projednávána na 8. mezinárodních konzultacích k založení SPFRMO v listopadu 2009 a mají být opět projednávána na nadcházející 2. přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a podle mezinárodního práva právně nezávazná. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o o rybích populacích je však žádoucí tato opatření provést v právu Unie.
(21)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2010 omezení odlovu pro čtyři rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie.
(22)
V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).
(23)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytváří či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádějí v právu Unie, měla zpětnou působnost. Zejména s ohledem na skutečnost, že některá rybolovná práva v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovena pro období počínající dnem 1. prosince 2010, by se příslušná ustanovení tohoto nařízení měla používat od uvedeného dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy bez oprávnění.
(24)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (17), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání odlovů a intenzity rybolovu a oznamování údajů o o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(25)
Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2011, s výjimkou ustanovení o o omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2011, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní den použitelnosti v souladu s 23. bodem odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(26)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva:
a)
na rok 2011 omezení odlovu některých populací ryb a skupin populací ryb a
b)
na období od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 některá omezení intenzity rybolovu,
c)
na období uvedená v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (úmluva CCAMLR); a
d)
na období uvedená v článku 28 rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (úmluva IATTC).
2. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných konzultací v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy. Konečná rybolovná práva stanoví Rada na návrh Komise.
3. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 2. Tato rybolovná práva zahrnují dodatečná rybolovná práva pro makrelu obecnou, která jsou výsledkem kvóty neodlovené v roce 2010.
Článek 2
Oblast působnosti
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:
a)
plavidla EU a
b)
na plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (18);
h)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
i)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009 (19);
b)
oblastí „Skagerrak“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
oblastí „Kattegat“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
oblastí „VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009 (20);
g)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 217/2009 (21);
h)
oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (22);
i)
oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (23);
j)
oblast úmluvy CCAMLR (Úmluva o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení (ES) č. 601/2004 (24);
k)
oblast úmluvy IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (25);
l)
oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (26);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o o rybolovu v jižním Indickém oceánu (27) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je vymezena v Úmluvě o o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (28);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, za podmínek stanovených v článku 15 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (29) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise stanoví TAC pro huňáčka severního ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, jež jsou pro Unii k dispozici na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o o partnerství v odvětví rybolovu a s protokolem k ní.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2011 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IID tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV a populace šprota obecného ve vodách EU v divizi ICES IIa a v podoblasti ICES IV.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. Některé TAC uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek stanoví dotčený členský stát na základě údajů jím shromážděných a posouzených na úrovni, která:
a)
je v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
od roku 2015 s co největší pravděpodobností povede k využívání populace, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem.
2. Dotčený členský stát do 28. února 2011 uvědomí Komisi o o úrovni přijaté v souladu s odstavcem 1 a o o opatřeních, které hodlá přijmout pro dosažení souladu s uvedeným ustanovením. S ohledem na tuto informaci a za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 2371/2002, může Komise rozhodnout o o nouzových opatřeních.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu
1. Pro některé populace uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek může členský stát za podmínek uvedených v odstavci 2 tohoto článku přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty v rámci celkového množství uvedeného v příloze IA jako procento z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Členský stát může plavidlům přidělit dodatečné kvóty, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivým plavidlům účastnícím se řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů, které se u tohoto typu plavidla předpokládají, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení kvóty přidělené tomuto plavidlu;
c)
všechny úlovky příslušné populace odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené kvóty.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2011 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát, který má v úmyslu použít odstavce 1, 2 a 3, předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót tyto informace:
-
seznam plavidel účastnících se daných zkoušek a údaje o o zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěném na palubě;
-
kapacita, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
-
odhadované míry výmětů těchto typů plavidel a
-
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené těmito plavidly v roce 2010.
Článek 8
Zakázané druhy
1. Plavidla EU nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU i mimo ně;
b)
polorejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žralok nosatý (Lamna nasus) v mezinárodních vodách a
f)
pilohřbetovití (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné.
Článek 9
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 10
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 platí omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA pro řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části divize ICES IIIa ležící mimo Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV, v divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách EU divizí ICES IIa a Vb;
b)
v příloze IIB pro obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC pro řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 11
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Článek 3 nařízení (ES) č. 2347/2002 (30) se použije pro platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými ve zmíněném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2011 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II zmíněného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 12
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 13
Omezení využívání některých rybolovných práv
1. Rybolovná práva stanovená v příloze I pro mníkovce bělolemého, tresku obecnou, pakambalu průsvitnou, ďasovité, tresku jednoskrvnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, mníka modrého, mníka mořského, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyk obecný a ostrouna obecného v podoblasti ICES VII či jejích příslušných divizích jsou omezena zákazem rybolovu všech těchto druhů i jejich uchovávání na palubě v období od 1. května do 31. července 2011 v oblasti Porcupine Bank. Příslušné položky přílohy I se určí křížovým odkazem na tento článek.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se lodím, které mají na palubě druhy uvedené v tomto odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 14
Přenos dat
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři v období od 15. dubna do 15. května 2011.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. V souvislosti s rybolovem v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounovitých čeledi Sphyrnidae (s výjimkou kladivouna tiburo - Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jeho upravených těl.
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se na podoblasti uvedené v části B přílohy V TAC pro úlovky a vedlejší úlovky v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR se mohou během rybářské sezóny 2011 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 24. července 2011.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v části B přílohy V stanoveny TAC pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2011/2012
1. Během rybářské sezóny 2011/2012 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi, v každém případě nejpozději 1. června 2011:
a)
za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.
4. Členské státy mohou udělit oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové plavidlu, které nebylo oznámeno sekretariátu CCAMLR v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC
1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit rozdělení plavidel mezi oba typy rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotčených populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedený kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v mezích stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Liškouni uvedení v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporanění.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2011 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 25 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi, za účelem jejich sdělení prozatímnímu sekretariátu SPRFMO, údaje zaznamenané systémy sledování plavidel, měsíční hlášení o o odlovech, a pokud jsou k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy uvedené v článku 25 omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství odlovů, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
buď od 29. července do 28. září 2011, nebo od 18. listopadu 2011 do 18. ledna 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2011, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států lovící s košelkovými nevody musí v oblasti vymezené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, kdy případně není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Opatření na ochranu hlubinných žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, žlutoploutvého, pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2011 do 24:00 hod. dne 30. září 2011. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,
b)
neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
v závěrečné části plavby, pokud plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidly s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zakázané druhy
1. Plavidla třetích zemí nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; a
e)
pilohřbetovitých (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se neporaněné ihned a v největší možné míře vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušuje písmeno h).
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Článek 38 se však použije ode dne 1.února 2011.
Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2011, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv články 20, 21 a 22 a přílohy IE a V.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. ledna 2011.
REGLAMENTO (UE) No 57/2011 DEL CONSEJO
de 18 de enero de 2011
por el que se establecen, para 2011, las posibilidades de pesca para determinadas poblaciones y grupos de poblaciones de peces, aplicables en aguas de la UE y, en el caso de los buques de la UE, en determinadas aguas no pertenecientes a la UE
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y en particular su artículo 43, apartado 3,
Vista la propuesta de la Comisión Europea,
Considerando lo siguiente:
(1)
Con arreglo al artículo 43, apartado 3, del Tratado, el Consejo, a propuesta de la Comisión, adoptará las medidas relativas a la fijación y el reparto de las posibilidades de pesca.
(2)
En virtud del Reglamento (CE) no 2371/2002 del Consejo, de 20 de diciembre de 2002, sobre la conservación y la explotación sostenible de los recursos pesqueros en virtud de la política pesquera común (1), cumple establecer, teniendo en cuenta los dictámenes científicos, tecnicos y económicos disponibles y, en particular, los informes elaborados por el Comité Científico, Técnico y Económico de Pesca (CCTEP), medidas que regulen el acceso a las aguas y a los recursos y la prosecución sostenible de las actividades pesqueras.
(3)
Es competencia del Consejo adoptar medidas relativas a la fijación y el reparto de posibilidades de pesca por pesquería o por grupo de pesquerías, así como determinadas condiciones relacionadas funcionalmente con ellas, cuando proceda. Las posibilidades de pesca deben distribuirse entre los Estados miembros de modo tal que se garantice a cada uno de ellos la estabilidad relativa de las actividades pesqueras para cada población o pesquería y teniendo debidamente en cuenta los objetivos de la política pesquera común establecidos en el Reglamento (CE) no 2371/2002.
(4)
Cuando se asigna exclusivamente a un Estado miembro un total admisible de capturas (TAC), es conveniente facultarle, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, para determinar el nivel del TAC en cuestión. Deben adoptarse disposiciones encaminadas a que el Estado miembro afectado, cuando fije el nivel del TAC en cuestión, se atenga plenamente a los principios y normas de la política pesquera común y garantice que la población en cuestión se explota en niveles que, como el mayor nivel de probabilidad posible, produzcan el rendimiento máximo sostenible a partir de 2015, debiéndose adoptar las medidas necesarias para reunir los datos pertinentes, evaluar la población afectada y determinar los niveles de rendimiento máximo sostenible de dicha población.
(5)
Conviene establecer los TAC sobre la base de los dictámenes científicos disponibles, teniendo en cuenta los aspectos biológicos y socioeconómicos, al tiempo que se garantiza un trato justo entre distintos sectores de la pesca, así como a la luz de las opiniones expresadas durante la consulta con las partes interesadas, en particular en las reuniones con el Comité Consultivo de Pesca y Acuicultura y con los Consejos Consultivos Regionales correspondientes.
(6)
En lo que respecta a las poblaciones objeto de planes plurianuales específicos, procede fijar los TAC de conformidad con las normas establecidas en dichos planes. Por lo tanto, es conveniente que los TAC de las poblaciones de merluza, cigala, lenguado del Golfo de Vizcaya, de la parte occidental del Canal de la Mancha y del Mar del Norte, solla del Mar del Norte, arenque del oeste de Escocia y bacalao del Kattegat, del Mar del Norte, del Skagerrak, de la Mancha oriental, del oeste de Escocia y del Mar de Irlanda se fijen de conformidad con las normas establecidas, en el Reglamento (CE) no 811/2004 del Consejo, de 21 de abril de 2004, por el que se establecen medidas para la recuperación de la población de merluza del Norte (2), el Reglamento (CE) no 2166/2005 del Consejo, de 20 de diciembre de 2005, por el que se establecen medidas para la recuperación de la población sur de merluza europea y de cigalas en el mar Cantábrico y en el oeste de la Península Ibérica (3), el Reglamento (CE) no 388/2006 del Consejo, de 23 de febrero de 2006, por el que se establece un plan plurianual para la explotación sostenible de la población de lenguado del Golfo de Vizcaya (4), el Reglamento (CE) no 509/2007 del Consejo, de 7 de mayo de 2007, por el que se establece un plan plurianual para la explotación sostenible de la población de lenguado en la parte occidental del Canal de la Mancha (5), el Reglamento (CE) no 676/2007 del Consejo, de 11 de junio de 2007, por el que se establece un plan plurianual para las pesquerías que explotan las poblaciones de solla y lenguado del Mar del Norte (6), el Reglamento (CE) no 1300/2008 del Consejo, de 18 de diciembre de 2008, por el que se establece un plan plurianual para las poblaciones de arenque distribuidas al oeste de Escocia y para las pesquerías de estas poblaciones (7), el Reglamento (CE) no 1342/2008 del Consejo, de 18 de diciembre de 2008, por el que se establece un plan a largo plazo para las poblaciones de bacalao y las pesquerías que las explotan (8), y el Reglamento (CE) no 302/2009 del Consejo, de 6 de abril de 2009, por el que se establece un plan de recuperación plurianual para el atún rojo del Atlántico oriental y el Mediterráneo (9).
(7)
De acuerdo con lo establecido en el artículo 2 del Reglamento (CE) no 847/96 del Consejo, de 6 de mayo de 1996, por el que se establecen condiciones adicionales para la gestión anual de los TAC y las cuotas (10), se deben precisar las poblaciones que se encuentran sujetas a las diversas medidas fijadas en el citado Reglamento.
(8)
Para determinadas especies, como algunas especies de tiburones, incluso una actividad pesquera limitada podría suponer un grave riesgo para su conservación. Por ello, las posibilidades de pesca para esas especies deben restringirse totalmente mediante una prohibición general de efectuar su captura.
(9)
La cigala se captura en pesquerías demersales mixtas simultáneamente con otras especies. En una zona situada al oeste de Irlanda, conocida como Porcupine Bank, se ha advertido que la reducción de las capturas de cigala en la máxima medida posible constituye una necesidad de conservación urgente. Por consiguiente, es conveniente que las posibilidades de pesca en esta zona se limiten exclusivamente a especies pelágicas con las que la cigala no se captura.
(10)
Teniendo en cuenta la reciente evolución de la pesquerías del ochavo en las subzonas CIEM VI, VII y VIII, y a fin de garantizar la gestión sostenible de esta población, conviene establecer límites a la captura de dicha población.
(11)
Es necesario establecer los límites máximos del esfuerzo pesquero para 2011 de acuerdo con el artículo 8 del Reglamento (CE) no 2166/2005, el artículo 5 del Reglamento (CE) no 509/2007, el artículo 9 del Reglamento (CE) no 676/2007, los artículos 11 y 12 del Reglamento (CE) no 1342/2008 y los artículos 5 y 9 del Reglamento (CE) no 302/2009, teniendo en cuenta al mismo tiempo el Reglamento (CE) no 754/2009 del Consejo, de 27 de julio de 2009, por el que se excluyen determinados grupos de buques del régimen de gestión del esfuerzo pesquero previsto en el capítulo III del Reglamento (CE) no 1342/2008 (11).
(12)
Un grupo de buques franceses quedó excluido de la aplicación del régimen de gestión del esfuerzo pesquero establecido en el artículo 11 del Reglamento (CE) no 1342/2008 en virtud del Reglamento (CE) no 754/2009. Basándose en la información proporcionada por Francia en 2010, la exclusión de este grupo de buques del régimen de gestión del esfuerzo ya no constituye una reducción de la carga administrativa. Por consiguiente, ya no se satisface una de las condiciones para la exclusión. Es por lo tanto necesario incluir de nuevo a este grupo de buques franceses en el mencionado régimen de esfuerzo pesquero. Dado que el período de gestión del esfuerzo pesquero establecido por el anexo IIA del Reglamento (UE) no 53/2010 (12) deja de aplicarse el 31 de enero de 2011, esta nueva inclusión debrá aplicarse a partir del 1 de febrero de 2011.
(13)
De conformidad con el dictamen del CIEM, es preciso mantener y revisar un sistema para gestionar el lanzón en aguas de la UE de las divisiones CIEM IIa y IIIa y la subzona CIEM IV.
(14)
Habida cuenta de los dictámenes científicos más recientes del CIEM, y de acuerdo con los compromisos internacionales adquiridos en el contexto del Convenio sobre las pesquerías del Atlántico Nordeste (CPANE), es necesario limitar el esfuerzo pesquero ejercido sobre determinadas especies de aguas profundas.
(15)
De conformidad con el procedimiento previsto en los distintos acuerdos o protocolos de pesca con Noruega (13), las Islas Feroe (14) y Groenlandia (15), la Unión ha celebrado consultas sobre derechos de pesca con los citados socios. Las consultas con las Islas Feroe no han concluido y se espera que los acuerdos con este socio para 2011 se celebren a principios de ese mismo año. A fin de evitar la interrupción de las actividades pesqueras de la Unión y permitir, al mismo tiempo, la flexibilidad necesaria para celebrar dichos acuerdos a principios de 2011, es conveniente que la Unión establezca, sobre una base provisional, las oportunidades pesqueras para las poblaciones afectadas por el acuerdo con las Islas Feroe.
(16)
La Unión es Parte contratante de varias organizaciones de pesca y participa en otras organizaciones como colaboradora sin estatuto de Parte. Además, en virtud del Acta de adhesión de 2003, los acuerdos de pesca celebrados anteriormente por la República de Polonia, tales como la Convención sobre la conservación y ordenación de las poblaciones de abadejo en la región central del Mar de Bering, son gestionados por la Unión desde la fecha de adhesión de Polonia a la Unión Europea. Estas organizaciones han recomendado la introducción para 2011 de una serie de medidas, que incluyen posibilidades de pesca para buques de la UE. Dichas posibilidades de pesca deben ser de aplicación en virtud del Derecho de la Unión.
(17)
En su reunión anual de 2010, la Comisión Interamericana del Atún Tropical (CIAT) no logró alcanzar un consenso sobre la adopción de medidas de conservación para el rabil, patudo y listado. Sin embargo, la mayoría de la Partes contratantes, incluida la Unión, han estimado que deben regularse las posibilidades de pesca de estas tres poblaciones para asegurar una gestión sostenible. Por consiguiente, es conveniente que la Unión adopte medidas al efecto.
(18)
En su reunión anual de 2010, la Comisión Internacional para la Conservación del Atún del Atlántico (CICAA) aprobó unos cuadros en los que se indicaban la infrautilización y el rebasamiento de las posibilidades de pesca por sus Partes contratantes. En ese contexto, la CICAA adoptó una Decisión en la que consta que, en el año 2009, la Unión Europea no utilizó plenamente la cuota correspondiente al pez espada del norte y del sur, al patudo y al atún blanco del norte. Con objeto de respetar los ajustes de las cuotas de la Unión establecidas por la CICAA, es necesario que la distribución de las posibilidades de pesca resultantes de dicha infrautilización se base en la contribución respectiva de cada Estado miembro a la misma, sin modificar la clave de distribución establecida en el presente Reglamento en relación con la asignación anual de los TAC. En dicha reunión se modificó el plan de recuperación del atún rojo. Además, la CICAA adoptó una recomendación sobre la conservación de los tiburones de la variedad zorro ojón. A fin de contribuir a la conservación de las poblaciones de peces, es necesario que dichas medidas sean de aplicación en virtud del Derecho de la Unión.
(19)
En su reunión anual de 2010, la Comisión del Atún para el Océano Índico (CAOI) revisó la capacidad global de las flotas de atún tropical entre 2006 y 2008, y de las de pez espada y atún blanco entre 2007 y 2008. La CAOI aprobó asimismo la aplicación de planes de desarrollo de la flota. Además, la CAOI adoptó una resolución relativa a la conservación del tiburón zorro (familia Alopiidae) capturado en asociación con pesquerías en su zona de competencia.
(20)
Durante la tercera reunión internacional para la creación de una Organización Regional de Ordenación Pesquera en alta mar del Pacífico Sur (SPRFMO), celebrada en mayo de 2007, los participantes adoptaron medidas provisionales, incluidas posibilidades de pesca, encaminadas a regular las actividades pesqueras pelágicas, así como las pesquerías de fondo en la zona hasta que se establezca dicha organización regional. Estas medidas provisionales fueron revisadas en la Octava Ronda de Consultas Internacionales para el Establecimiento de la SPRFMO, celebrada en noviembre de 2009, y se prevé que se revisen nuevamente en la segunda sesión de la Conferencia Preparatoria de la Comisión de la SPRFMO, que se desarrollará en el mes de enero de 2011. De conformidad con el acuerdo alcanzado por los participantes, esas medidas provisionales tienen carácter voluntario y no son vinculantes con arreglo al Derecho internacional. No obstante, teniendo en cuenta las disposiciones correspondientes del Acuerdo sobre Poblaciones de Peces de las Naciones Unidas, es conveniente que dichas medidas sean de aplicación en virtud del Derecho de la Unión.
(21)
En su reunión anual de 2010, la Organización de la Pesca del Atlántico Suroriental (SEAFO) adoptó límites de capturas para cuatro poblaciones de peces en la zona del Convenio SEAFO. Resulta necesario que dichos límites de capturas sean de aplicación en virtud del Derecho de la Unión.
(22)
Con arreglo al artículo 291 del Tratado, las medidas necesarias para la fijación de los límites de capturas para determinadas poblaciones de vida corta deben adoptarse, por razones de urgencia, con arreglo a la Decisión 1999/468/CE del Consejo, de 28 de junio de 1999, por la que se establecen los procedimientos para el ejercicio de las competencias de ejecución atribuidas a la Comisión (16).
(23)
Determinadas medidas internacionales que otorgan posibilidades de pesca a la Unión o las restringen son adoptadas por las correspondientes organizaciones regionales de ordenación pesquera a finales de año y son aplicables antes de la entrada en vigor del presente Reglamento. Por consiguiente, es necesario que las disposiciones por las que tales medidas son de aplicación en virtud del Derecho de la Unión tengan efecto retroactivo. En particular, dado que se establecen determinadas posibilidades de pesca en la zona de la Convención CCRVMA para un periodo que comienza el 1 de diciembre de 2010, es preciso que las disposiciones pertinentes del presente Reglamento se apliquen a partir de esa fecha. Tal aplicación retroactiva se entendería sin perjuicio del principio de expectativas legítimas, ya que está prohibido para los miembros de la CCRVMA pescar en la zona de la Convención sin autorización.
(24)
La utilización de las posibilidades de pesca fijadas en el presente Reglamento está supeditada al Reglamento (CE) no 1224/2009 del Consejo, de 20 de noviembre de 2009, por el que se establece un régimen comunitario de control para garantizar el cumplimiento de las normas de la política pesquera común (17), en particular a sus artículos 33 y 34 sobre el registro de las capturas y del esfuerzo pesquero y sobre la notificación de los datos sobre el agotamiento de las posibilidades de pesca. Por consiguiente, es necesario especificar los códigos que deben utilizar los Estados miembros cuando remitan a la Comisión los datos relativos a los desembarques de poblaciones a las que se aplica el presente Reglamento.
(25)
Para evitar la interrupción de actividades de la pesca y garantizar el sustento de los pescadores de la Unión, el presente Reglamento debe aplicarse a partir del 1 de enero de 2011, con excepción de las disposiciones referentes a las limitaciones del esfuerzo, que deben aplicarse a partir del 1 de febrero de 2011, y de las disposiciones específicas en las regiones concretas, que deben tener una fecha específica de aplicación tal y como se indica en el considerando 23. Por razones de urgencia, el presente Reglamento debe entrar en vigor inmediatamente después de su publicación.
(26)
Las posibilidades de pesca deben utilizarse respetando íntegramente el Derecho de la Unión aplicable.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
TÍTULO I
ÁMBITO DE APLICACIÓN Y DEFINICIONES
Artículo 1
Objeto
1. El presente Reglamento establece las siguientes posibilidades de pesca:
a)
para el año 2011, los límites de capturas para determinadas poblaciones y grupos de poblaciones de peces;
b)
para el período comprendido entre el 1 de febrero de 2011 y el 31 de enero de 2012, determinadas limitaciones del esfuerzo pesquero;
c)
para los períodos indicados en los artículos 20, 21 y 22 y en los anexos IE y V, las posibilidades de pesca para determinadas poblaciones de la zona de la Convención para la Conservación de los Recursos Vivos Marinos Antárticos (CCRVMA), y
d)
para los períodos indicados en el artículo 28, las posibilidades de pesca para determinadas poblaciones de la zona de la Convención de la Comisión Interamericana del Atún Tropical (CIAT).
2. El presente Reglamento establece asimismo las posibilidades provisionales de pesca para determinadas poblaciones o grupos de poblaciones de peces que son objeto de consultas bilaterales en materia de pesca con las Islas Feroe. Las posibilidades de pesca definitivas las fijará el Consejo a propuesta de la Comisión.
3. Determinadas posibilidades de pesca indicadas en el anexo I se mantendrán sin asignar y no podrán ser pescadas por los Estados miembros hasta que no se establezcan las posibilidades de pesca definitivas con arreglo al apartado 2. Estas posibilidades de pesca incluyen las posibilidades adicionales de pesca para la caballa resultantes de las cuotas no capturadas en 2010.
Artículo 2
Ámbito de aplicación
En tanto no se especifique otra cosa, el presente Reglamento se aplicará a:
a)
los buques de la UE y
b)
los buques de terceros países en aguas de la UE.
Artículo 3
Definiciones
A efectos del presente Reglamento, se aplicarán las siguientes definiciones:
a) «buque de la UE»: el buque pesquero que enarbola pabellón de un Estado miembro y está matriculado en la Unión;
b) «buque de un tercer país»: el buque pesquero que enarbola pabellón de un tercer país y está matriculado en él;
c) «aguas de la UE»: las aguas sometidas a la soberanía o jurisdicción de los Estados miembros, excepto las aguas adyacentes a los territorios mencionados en el anexo II del Tratado;
d) «total admisible de capturas» (TAC): la cantidad que se puede extraer y desembarcar anualmente de cada población;
e) «cuota»: la proporción del TAC asignado a la UE, a los Estados miembros o a un tercer país;
f) «aguas internacionales»: las que no están sometidas a soberanía ni jurisdicción de ningún Estado;
g) «tamaño de malla»: el tamaño de malla determinado de acuerdo con el Reglamento (CE) no 517/2008 (18);
h) «registro de la flota pesquera de la UE»: el registro establecido por la Comisión con arreglo al artículo 15, apartado 3, del Reglamento (CE) no 2371/2002;
i) «cuaderno diario de pesca»: el cuaderno a que se refiere el artículo 14 del Reglamento (CE) no 1224/2009.
Artículo 4
Zonas de pesca
A efectos del presente Reglamento, se aplicarán las siguientes definiciones de zonas:
a) «zonas CIEM» (Consejo Internacional para la Exploración del Mar): las definidas en el Reglamento (CE) no 218/2009 (19);
b) «Skagerrak»: la zona delimitada, al oeste, por una línea trazada entre el faro de Hanstholm y el de Lindesnes y, al sur, por una línea trazada entre el faro de Skagen y el de Tistlarna, y desde aquí hasta el punto más próximo de la costa sueca;
c) «Kattegat»: la zona delimitada, al norte, por una línea trazada entre el faro de Skagen y el de Tistlarna y desde aquí hasta el punto más próximo de la costa sueca y, al sur, por las líneas trazadas entre Hasenøre y Gnibens Spids, Korshage y Spodsbjerg y Gilbjerg Hoved y Kullen;
d) «VII (Porcupine Bank: Unidad 16)»la zona delimitada por las líneas loxodrómicas que unen sucesivamente las siguientes posiciones:
-
53° 30′ N 15°00′ O
-
53° 30′ N 11°00′ O
-
51°30′ N 11°00′ O
-
51°30′ N 13°00′ O
-
51°00′ N 13°00′ O
-
51°00′ N 15°00′ O
-
53° 30′ N 15°00′ O;
e) «Golfo de Cádiz»: la parte de la división CIEM IXa al este del meridiano de longitud 7° 23′ 48″ O;
f) «zonas CPACO» (Atlántico Centro Oriental o caladero principal 34 de la FAO): las definidas en el Reglamento (CE) no 216/2009 (20);
g) «zonas NAFO» (Organización de Pesquerías del Atlántico Noroeste): las definidas en el Reglamento (CE) no 217/2009 (21);
h) «zonas del Convenio SEAFO» (Organización de la Pesca del Atlántico Suroriental): las definidas en el Convenio sobre la conservación y gestión de los recursos de la pesca en el Océano Atlántico Suroriental (22);
i) «zona del Convenio CICAA» (Comisión Internacional para la Conservación del Atún Atlántico): la definida en el Convenio internacional para la conservación de los túnidos del Atlántico (23);
j) «zona de la Convención CCRVMA» (Convención para la Conservación de los Recursos Vivos Marinos Antárticos): la definida en el Reglamento (CE) no 601/2004 (24);
k) «zona de la Convención CIAT» (Comisión Interamericana del Atún Tropical): la definida en la Convención para el fortalecimiento de la Comisión interamericana del atún tropical establecida por la Convención de 1949 entre los Estados Unidos de América y la República de Costa Rica (25);
l) «zona CAOI» (Comisión del Atún para el Océano Índico): la definida en el Acuerdo para la creación de la Comisión del Atún para el Océano Índico (26);
m) «zona del Convenio SPRFMO» (Organización Regional de Ordenación Pesquera del Pacífico Sur): las aguas de altura situadas al sur del paralelo 10o N, al norte de la zona de la Convención CCRVMA, al este de la zona del Convenio SIOFA definida en el Acuerdo de Pesca para el Océano Índico Meridional (27), y al oeste de las zonas bajo la jurisdicción pesquera de los Estados de América del Sur;
n) «zona de la Convención CPPOC» (Comisión de Pesca del Pacífico Occidental y Central): la definida en la Convención sobre la conservación y ordenación de las poblaciones de peces altamente migratorios del Océano Pacífico occidental y central (28);
o) «aguas de altura del Mar de Bering»: la zona de las aguas de altura del Mar de Bering situadas a más de 200 millas náuticas de las líneas de base a partir de las que se mide la anchura de las aguas territoriales de los Estados ribereños del Mar de Bering.
TÍTULO II
POSIBILIDADES DE PESCA DE LOS BUQUES DE LA UE
CAPÍTULO I
Disposiciones generales
Artículo 5
TAC y asignaciones
1. En el anexo I se establecen los TAC para los buques de la UE en aguas de la UE o en determinadas aguas no pertenecientes a la UE y la asignación de dichos TAC a los Estados miembros, así como las condiciones relacionadas funcionalmente con ellos, cuando proceda.
2. Los buques de la UE quedan autorizados para faenar, dentro de los límites de los TAC fijados en el anexo I, en las aguas bajo la jurisdicción pesquera de las Islas Feroe, Groenlandia, Islandia y Noruega, así como en los caladeros próximos a Jan Mayen, en las condiciones establecidas en el artículo 15 y en el anexo III del presente Reglamento, y en el Reglamento (CE) no 1006/2008 (29) y sus disposiciones de aplicación.
3. La Comisión fijará los TAC de capelán en aguas de Groenlandia de las subzonas CIEM V y XIV disponibles para la Unión sobre la base del TAC y la asignación a la Unión determinada por Groenlandia de conformidad con el Acuerdo de colaboración en materia de pesca entre la Comunidad Europea, por una parte, y el Gobierno de Dinamarca y el Gobierno Autónomo de Groenlandia, por otra, y su Protocolo.
4. En función de la información científica obtenida durante el primer semestre de 2011, los TAC establecidos en el anexo I para las siguientes poblaciones podrán ser revisados por la Comisión de conformidad con el procedimiento establecido en el artículo 30, apartado 2, del Reglamento (CE) no 2371/2002:
a)
lanzón en aguas de la UE de las divisiones CIEM IIa y IIIa y la subzona CIEM IV de acuerdo con el anexo IID del presente Reglamento;
b)
la población de faneca noruega en aguas de la UE de las divisiones CIEM IIa y IIIa y la subzona CIEM IV y la población de espadín en aguas de la UE de la división CIEM IIa y la subzona CIEM IV.
Artículo 6
Disposiciones específicas sobre determinados TAC
1. Determinados TAC del anexo IA, identificados con una nota a pie de página que remite a este artículo, serán determinados por el Estado miembro de que se trate, basádose en los datos recogidos y evaluados por dicho Estado miembro, a un nivel que:
a)
sea coherente con los principios y normas de la política pesquera común, en especial el principio de explotación sostenible de las poblaciones y
b)
dé lugar, con el mayor grado de probabilidad posible, a la explotación de las poblaciones de manera coherente con el rendimiento máximo sosternible de 2015 en adelante.
2. A más tardar el 28 de febrero de 2011, el Estado miembro de que se trate informará a la Comisión del nivel adoptado de conformidad con el apartado 1 y sobre las medidas que se propone tomar para cumplir con esa disposición. A la luz de esta información, y si se cumplen las condiciones enunciadas en el artículo 7 del Reglamento (CE) no 2371/2002, la Comisión podrá decidir adoptar medidas de urgencia.
Artículo 7
Asignaciones adicionales para buques que participen en pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas
1. Para determinadas poblaciones enumeradas en el anexo IA e identificadas con una nota a pie de página que remite a este artículo, cualquier Estado miembro podrá, en las condiciones que se establecen en el apartado 2 del presente artículo, conceder a buques que participan en pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas asignaciones adicionales dentro de un límite global establecido en el anexo IA como porcentaje de la cuota asignada a ese Estado miembro.
2. Un Estado miembro sólo podrá conceder una asignación adicional a buques que cumplan las siguientes condiciones:
a)
el buque hace uso de cámaras de televisión en circuito cerrado (TVCC), asociadas a un sistema de sensores que registren todas las actividades de pesca y de tratamiento a bordo del buque;
b)
la cantidad de asignación adicional concedida a un buque que participe en pesquerías plenamente documentadas no será superior al 75 % de los descartes previstos para ese tipo de buque, y en cualquier caso nunca representará un aumento superior al 30 % de la asignación del buque;
c)
todas las capturas de ese buque para cada población se imputarán a su asignación.
3. Cuando un Estado miembro observe que un buque que participa en pesquerías plenamente documentadas no puede cumplir con las condiciones establecidas en el apartado 2 del presente artículo, retirará inmediatamente la asignación adicional concedida al buque de que se trata y lo excluirá de la participación en dichas pruebas para el resto del año 2011.
4. Cualquier Estado miembro que tenga intención de aplicar los apartados 1, 2 y 3 presentará a la Comisión antes de que sea concedida cualquier asignación adicional, la siguiente información:
-
la lista de buques que participan en las pruebas, y las especificaciones del equipo de supervisión electrónico alejado instalado a bordo;
-
la capacidad, el tipo y la especificación de engranajes utilizados por esos buques;
-
los índices calculados de descarte de esos tipos de buques; y
-
la cantidad de capturas de las existencias sujetas al TAC pertinente efectuado por esos buques en 2010.
Artículo 8
Especies prohibidas
1. Los buques de la UE tendrán prohibido pescar, mantener a bordo, transbordar o desembarcar las siguientes especies:
a)
peregrino (Cetorhinus maximus) y tiburón blanco (Carcharodon carcharias) en todas las aguas de la UE y en aguas no pertenecientes a la UE;
b)
pez ángel (Squatina squatina) en todas las aguas de la UE;
c)
noriega (Dipturus batis) en aguas de la UE de la división CIEM IIa y las subzonas CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX y X;
d)
raya mosaica (Raja undulata) y raya blanca (Rostroraja alba) en aguas de la UE de las subzonas CIEM VI, VII, VIII, IX y X;
e)
marrajo sardinero (Lamna nasus) en aguas internacionales, y
f)
guitarras (Rhinobatidae) en aguas de la UE de las subzonas CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X y XII.
2. Las especies mencionadas en el apartado 1 se liberarán inmediatamente sin daño alguno, en la medida de lo posible.
Artículo 9
Disposiciones especiales sobre asignaciones
1. La asignación de las posibilidades de pesca a los Estados miembros que se establece en el presente Reglamento se efectuará sin perjuicio de:
a)
los intercambios realizados en virtud del artículo 20, apartado 5, del Reglamento (CE) no 2371/2002;
b)
las reasignaciones efectuadas con arreglo al artículo 37 del Reglamento (CE) no 1224/2009 o al artículo 10, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1006/2008;
c)
los desembarques adicionales autorizados con arreglo al artículo 3 del Reglamento (CE) no 847/96;
d)
las cantidades retenidas de conformidad con lo establecido en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 847/96;
e)
las deducciones efectuadas en virtud de lo dispuesto en los artículos 37, 105, 106 y 107 del Reglamento (CE) no 1224/2009.
2. Salvo que se especifique lo contrario en el anexo I del presente Reglamento, el artículo 3 del Reglamento (CE) no 847/96 se aplicará a las poblaciones sujetas a TAC cautelares, y el artículo 3, apartados 2 y 3, y el artículo 4 de dicho Reglamento se aplicarán a las poblaciones sujetas a TAC analíticos.
Artículo 10
Limitaciones del esfuerzo pesquero
Entre el 1 de febrero de 2011 y el 31 de enero de 2012, las medidas relativas al esfuerzo pesquero establecidas:
a)
en el anexo IIA, se aplicarán para la gestión de determinadas poblaciones en el Kattegat, el Skagerrak, la parte de la división CIEM IIIa que no queda incluida en el Skagerrak y el Kattegat, la subzona CIEM IV y las divisiones CIEM VIa, VIIa y VIId, y las aguas de la UE de las divisiones CIEM IIa y Vb;
b)
en el anexo IIB, se aplicarán para la recuperación de la merluza y la cigala en las divisiones CIEM VIIIc y IXa, excepción hecha del Golfo de Cádiz;
c)
en el anexo IIC, se aplicarán para la gestión de la población de lenguado en la división CIEM VIIe.
Artículo 11
Limitaciones de capturas y esfuerzo en la pesca de aguas profundas
1. Se aplicarán al fletán negro las disposiciones del artículo 3 del Reglamento (CE) no 2347/2002 (30). La captura, mantenimiento a bordo, transbordo y desembarque de fletán negro estarán supeditados a las condiciones enunciadas en dicho artículo.
2. Los Estados miembros velarán por que, para 2011, los niveles de esfuerzo pesquero, medidos en kilovatios por día de ausencia de puerto, de los buques titulares de los permisos de pesca en alta mar, que se mencionan en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 2347/2002, no excedan del 65 % del esfuerzo pesquero promedio anual ejercido en 2003 por los buques del Estado miembro de que se trate en mareas para las que disponían de permisos de pesca en alta mar o en las que se hubieran capturado especies de aguas profundas, enumeradas en los anexos I y II del Reglamento (CE) no 2347/2002. Este apartado se aplicará solamente a las mareas en las que se hayan capturado más de 100 kg de especies de aguas profundas distintas del pejerrey.
Artículo 12
Condiciones de desembarque de las capturas normales y accesorias
Solo podrá mantenerse a bordo o desembarcarse pescado procedente de las poblaciones para las que se hayan fijado TAC si:
a)
las capturas han sido efectuadas por buques de un Estado miembro que dispone de una cuota y dicha cuota no está agotada; o
b)
las capturas consisten en un cupo de una cuota de la Unión que no se ha asignado en forma de cuotas a los Estados miembros y dicha cuota de la Unión no está agotada.
Artículo 13
Restricciones al uso de determinadas posibilidades de pesca
1. Las posibilidades de pesca fijadas en el anexo I para el brosmio, bacalao, gallo, rape, eglefino, merlán, merluza, maruca azul, maruca, cigala, solla europea, abadejo, carbonero, rayas, lenguado y mielga en la subzona CIEM VII o en sus divisiones pertinentes estarán limitadas por la prohibición de pescar o mantener a bordo cualquiera de las citadas especies durante el periodo comprendido entre el 1 de mayo y el 31 de julio de 2011 en la zona de Porcupine Bank. Los epígrafes pertinentes del anexo I se indican mediante una referencia cruzada al presente artículo.
2. A efectos del presente artículo, la zona de Porcupine Bank será la delimitada por las líneas loxodrómicas que unen sucesivamente las siguientes posiciones:
Punto
Latitud
Longitud
1
52° 27′ N
12° 19′ O
2
52° 40′ N
12° 30′ O
3
52° 47′ N
12° 39,600′ O
4
52° 47′ N
12° 56′ O
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ O
6
51° 22′ N
14° 24′ O
7
51° 22′ N
14° 03′ O
8
52° 10′ N
13° 25′ O
9
52° 32′ N
13° 07,500′ O
10
52° 43′ N
12° 55′ O
11
52° 43′ N
12° 43′ O
12
52° 38,800′ N
12° 37′ O
13
52° 27′ N
12° 23′ O
14
52° 27′ N
12° 19′ O
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del presente artículo, se permitirá, con arreglo al artículo 50, apartados 3, 4 y 5, del Reglamento (CE) no 1224/2009, el tránsito por la zona de Porcupine Bank de buques que lleven a bordo las especies mencionadas en dicho apartado.
Artículo 14
Transmisión de datos
Cuando, en aplicación de los artículos 33 y 34 del Reglamento (CE) no 1224/2009, los Estados miembros remitan a la Comisión los datos relativos a los desembarques de las cantidades capturadas de las poblaciones, utilizarán los códigos de poblaciones establecidos en el anexo I del presente Reglamento.
CAPÍTULO II
Autorización de pesca en aguas de terceros países
Artículo 15
Autorizaciones de pesca
1. En el anexo III se fija el número máximo de autorizaciones de pesca para los buques de la UE que faenen en aguas de un tercer país.
2. Si un Estado miembro realiza una transferencia de cuota a otro Estado miembro (intercambio) en las zonas de pesca indicadas en el anexo III sobre la base del artículo 20, apartado 5, del Reglamento (CE) no 2371/2002, dicha transferencia incluirá la oportuna transferencia de autorizaciones de pesca y se notificará a la Comisión. No obstante, no podrá superarse el número total de autorizaciones de pesca para cada zona de pesca fijado en el anexo III.
CAPÍTULO III
Posibilidades de pesca en aguas de organizaciones regionales de ordenación pesquera
Sección 1
Zona del Convenio CICAA
Artículo 16
Limitaciones de la pesca y la capacidad de cría y engorde de atún rojo
1. El número de embarcaciones de cebo vivo y cacea de la UE autorizadas para pescar activamente atún rojo de entre 8 kg/75 cm y 30 kg/115 cm en el Atlántico oriental se limitará conforme a lo indicado en el punto 1 del anexo IV.
2. El número de buques de pesca artesanal costera de la UE autorizados para pescar activamente atún rojo de entre 8 kg/75 cm y 30 kg/115 cm en el Mediterráneo se limitará conforme a lo indicado en el punto 2 del anexo IV.
3. El número de buques de la UE que se dediquen a la captura de atún rojo en el Mar Adriático con fines de cría, autorizados para pescar activamente atún rojo de entre 8 kg/75 cm y 30 kg/115 cm, se limitará conforme a lo indicado en el punto 3 del anexo IV.
4. El número y la capacidad total en arqueo bruto de los buques pesqueros autorizados para capturar, mantener a bordo, transbordar, transportar o desembarcar atún rojo en el Atlántico oriental y el Mediterráneo se limitarán conforme a lo indicado en el punto 4 del anexo IV.
5. El número de almadrabas utilizadas en la pesquería de atún rojo del Atlántico oriental y el Mediterráneo se limitará conforme a lo indicado en el punto 5 del anexo IV.
6. La capacidad de cría y engorde de atún rojo y la cantidad máxima de atún rojo capturado en estado salvaje que podrá ingresar en las granjas del Atlántico oriental y el Mediterráneo se limitarán conforme a lo indicado en el punto 6 del anexo IV.
Artículo 17
Condiciones suplementarias para las cuotas de atún rojo asignadas en el anexo ID
Además de la prohibición establecida en el artículo 7, apartado 2, del Reglamento (CE) no 302/2009, se prohibirá la pesca de atún rojo con redes de cerco con jareta en el Atlántico oriental y el Mediterráneo en el periodo comprendido entre el 15 de abril y el 15 de mayo de 2011.
Artículo 18
Pesca recreativa y deportiva
Los Estados miembros asignarán una cuota específica de atún rojo para la pesca recreativa y deportiva a partir de las cuotas asignadas en el anexo ID.
Artículo 19
Tiburones
1. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar y desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburones de la variedad zorro ojón (Alopias superciliosus) en cualquier pesquería.
2. Queda prohibido asimismo llevar a cabo una actividad de pesca dirigida a las especies de tiburón zorro del género Alopias.
3. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar y desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburón martillo (excepto para los Sphyrna tiburo) en asociación con CICAA.
4. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar y desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburón oceánico (Carcharhinus longimanus) en cualquier pesquería.
Sección 2
Zona de la Convención CCRVMA
Artículo 20
Prohibiciones y limitaciones de captura
1. Queda prohibida la pesca dirigida a las especies indicadas en el anexo V, parte A, en las zonas y durante los periodos indicados en ese anexo.
2. Los TAC y los límites de las capturas accesorias en las pesquerías nuevas y exploratorias establecidos en el anexo V, parte B, se aplicarán en las subzonas indicadas en esa parte.
Artículo 21
Pesquerías exploratorias
1. Sólo los Estados miembros que sean miembros de la Comisión CCRVMA podrán participar en pesquerías exploratorias con palangre de Dissostichus spp. en las subzonas 88.1 y 88.2 y en las divisiones 58.4.1 y 58.4.2 de la FAO fuera de las zonas de jurisdicción nacional. Si uno de dichos Estados miembros tiene intención de participar en dichas pesquerías, deberá comunicarlo a la Secretaría de la la CCRVMA de conformidad con lo dispuesto en los artículos 7 y 7 bis del Reglamento (CE) no 601/2004 y en cualquier caso el 24 de julio de 2011 a más tardar.
2. Por lo que respecta a las subzonas 88.1 y 88.2 y las divisiones 58.4.1 y 58.4.2 de la FAO, en el anexo V, parte B, se fijan los TAC y los límites de las capturas accesorias por subzona y división, así como su distribución entre Unidades de Investigación a Pequeña Escala (UIPE) dentro de cada una de ellas. Se suspenderá la pesca en una UIPE cuando las capturas notificadas alcancen el TAC fijado y se prohibirá la pesca en ella durante el resto de la campaña.
3. La pesca deberá realizarse en una zona geográfica y batimétrica lo más amplia posible con objeto de obtener la información necesaria para determinar el potencial de pesca y evitar el exceso de concentración de las capturas y del esfuerzo pesquero. No obstante, quedará prohibida la pesca en las subzonas 88.1 y 88.2, así como en las divisiones 58.4.1 y 58.4.2, de la FAO a profundidades inferiores a 550 m.
Artículo 22
Pesca de krill antártico durante la campaña de pesca 2011/2012
1. Sólo los Estados miembros que sean miembros de la Comisión de la CCRVMA podrán participar en la pesca del krill antártico (Euphausia superba) en la zona de la Convención CCRVMA durante la campaña de pesca 2011/2012. Si dichos Estados miembros tienen el propósito de pescar krill antártico en la zona de la Convención CCRVMA, deberán notificar a la Secretaría de la CCRVMA, de acuerdo con el artículo 5 bis del Reglamento (CE) no 601/2004, y a la Comisión, y en cualquier caso a más tardar el 1 de junio de 2011:
a)
su intención de pescar krill antártico, mediante el formulario establecido en el anexo V, parte C;
b)
el formulario de configuración de red, mediante el formato establecido en el anexo V, parte D.
2. La notificación a la que se refiere el apartado 1 del presente artículo incluirá la información contemplada en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 601/2004 acerca de cada buque que vaya a ser autorizado por el Estado miembro para participar en la pesca de krill antártico.
3. Los Estados miembros que tengan el propósito de pescar krill antártico en la zona de la Convención CCRVMA únicamente deberán notificar los buques de su pabellón autorizados en el momento de la notificación.
4. Se permitirá a los Estados miembros autorizar la participación en la pesca de krill antártico de un buque que no haya sido notificado a la Secretaría de la CCRVMA de conformidad con los apartados 1, 2 y 3 del presente artículo cuando un buque autorizado no pueda participar por motivos legítimos de carácter operativo o en casos de fuerza mayor. En tales circunstancias, los Estados miembros de que se trate informarán inmediatamente de ello a la Secretaría de la CCRVMA y a la Comisión y les facilitarán:
a)
los datos completos del buque o buques de sustitución, incluida la información contemplada en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 601/2004;
b)
una relación completa de los motivos que justifiquen la sustitución, junto con las pruebas o referencias pertinentes.
5. Los Estados miembros no autorizarán a un buque que figure en alguna de las listas de buques INDNR de la CCRVMA para participar en la pesca de krill antártico.
Sección 3
Zona CAOI
Artículo 23
Limitación de la capacidad de pesca de los buques que faenan en la zona CAOI
1. En el punto 1 del anexo VI se establece el número máximo de buques de la UE que pueden capturar atún tropical en la zona CAOI y su capacidad correspondiente en arqueo bruto.
2. En el punto 2 del anexo VI se establece el número máximo de buques de la UE que pueden capturar pez espada (Xiphias gladius) y atún blanco (Thunnus alalunga) en la zona CAOI y su capacidad correspondiente en arqueo bruto.
3. Los Estados miembros podrán reasignar los buques asignados a una de las dos pesquerías mencionadas en los apartados 1 y 2 a la otra pesquería, siempre que puedan demostrar a la Comisión que ese cambio no comporta un incremento del esfuerzo pesquero ejercido sobre las poblaciones de que se trate.
4. Los Estados miembros se cerciorarán de que, cuando exista una propuesta de transferencia de capacidad a su flota, los buques que vayan a transferirse figuren en el registro de buques de la CAOI o en el registro de buques de otras organizaciones regionales de pesca del atún. No podrá transferirse ningún buque que figure en la lista de buques implicados en la pesca ilegal, no declarada y no reglamentada (buques INDNR) de ninguna organización regional de ordenación pesquera.
5. Para tener en cuenta la aplicación de los planes de desarrollo presentados a la CAOI, los Estados miembros solo podrán aumentar su capacidad de pesca por encima de los límites máximos a que se refieren los apartados 1 y 2, dentro de los límites establecidos en dichos planes.
Artículo 24
Tiburones
1. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar y desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburones zorro de todas las especies de la familia Alopiidae en cualquier pesquería.
2. Las especies mencionadas en el apartado 1 se liberarán inmediatamente sin daño alguno, en la medida de lo posible.
Sección 4
Zona del Convenio SPRFMO
Artículo 25
Pesca pelágica - Limitación de la capacidad
Los Estados miembros que hayan ejercido activamente actividades de pesca pelágica en la zona del Convenio SPRFMO en 2007, 2008 o 2009 limitarán el nivel total de arqueo bruto de los buques que enarbolen su pabellón y pesquen poblaciones pelágicas en 2011 a los niveles totales de 78 610 arqueo bruto en dicha zona, de manera que quede garantizada una explotación sostenible de los recursos pesqueros pelágicos en el Pacífico Sur.
Artículo 26
Pesca pelágica - TAC
1. Sólo los Estados miembros que hayan ejercido activamente actividades de pesca pelágica en la zona del Convenio SPRFMO en los años 2007, 2008 o 2009, tal como se indica en el artículo 25, podrán pescar poblaciones pelágicas en dicha zona, con arreglo a los TAC fijados en el anexo IJ.
2. Los Estados miembros notificarán mensualmente a la Comisión los nombres y las características, incluido el arqueo bruto (GT), de los buques que practiquen la pesca contemplada en el presente artículo.
3. A efectos de seguimiento de la pesca contemplada en el presente artículo, los Estados miembros remitirán a la Comisión, para su remisión a la Secretaría provisional de la SPRFMO, los registros de los sistemas de localización de buques (SLB), informes mensuales de capturas y, si están disponibles, las notificaciones de escala en los puertos, a más tardar para el día quince del mes siguiente.
Artículo 27
Pesquerías de fondo
Los Estados miembros a que se refiere el artículo 25 limitarán el esfuerzo pesquero o las capturas de fondo en la zona del Convenio SPRFMO a los niveles promedio anuales del periodo comprendido entre el 1 de enero de 2002 y el 31 de diciembre de 2006 en lo que se refiere al número de buques pesqueros y otros parámetros que reflejen el nivel de capturas, esfuerzo pesquero y capacidad de pesca, y solo a las partes de la zona del Convenio SPRFMO en las que se haya ejercido la pesca de fondo durante la campaña de pesca anterior.
Sección 5
Zona del Convenio CIAT
Artículo 28
Pesquerías de cerqueros con jareta
1. Queda prohibida la pesca de rabil (Thunnus albacares), patudo (Thunnus obesus) y listado (Katsuwonus pelamis) desde cerqueros con jareta:
a)
entre el 29 de julio y el 28 de septiembre de 2011, o bien entre el 18 de noviembre de 2011 y el 18 de enero de 2012, en la zona delimitada por las siguientes coordenadas:
-
costas americanas del Pacífico,
-
longitud 150° O,
-
latitud 40° N,
-
latitud 40° S;
b)
entre el 29 de septiembre y el 29 de octubre de 2011, en la zona delimitada por las siguientes coordenadas:
-
longitud 96° O,
-
longitud 110° O,
-
latitud 4° N,
-
latitud 3° S.
2. Los Estados miembros interesados notificarán a la Comisión antes del 1 de abril de 2011 el periodo de veda elegido de los mencionados en el apartado 1, letra a). Todos los cerqueros con jareta de dichos Estados miembros interrumpirán durante tal periodo la pesca con redes de cerco con jareta en la zona definida en el apartado 1.
3. Los cerqueros con jareta que pesquen atún en la zona del Convenio CIAT mantendrán a bordo y posteriormente desembarcarán todo el rabil, patudo y listado que hayan capturado, excepto el que no se considere apto para el consumo humano por razones distintas de la talla. La única excepción será el último lance de cada marea, cuando es posible que ya no quede en las bodegas espacio suficiente para acomodar todos los atunes que se capturen durante ese lance.
Sección 6
Zona del Convenio SEAFO
Artículo 29
Medidas de protección de los tiburones de aguas profundas
Queda prohibida la pesca dirigida a los siguientes tiburones de aguas profundas en la zona del Convenio SEAFO:
-
rayas (Rajidae),
-
mielga o galludo (Squalus acanthias),
-
tollo lucero de Bigelow (Etmopterus bigelowi),
-
melgacho colicorto (Etmopterus brachyurus),
-
tollo lucero raspa (Etmopterus princeps),
-
tollo lucero liso (Etmopterus pusillus),
-
pejegato fantasma (Apristurus manis),
-
mielga de terciopelo (Scymnodon squamulosus),
-
y tiburones de aguas profundas del orden superior Selachimorpha.
Sección 7
Zona de la Convención CPPOC
Artículo 30
Limitaciones del esfuerzo pesquero dirigido al patudo, rabil, listado y atún blanco del sur del Pacífico
Los Estados miembros garantizarán que el esfuerzo pesquero total dirigido al patudo (Thunnus obesus), rabil (Thunnus albacares), listado (Katsuwonus pelamis) y atún blanco del sur del Pacífico (Thunnus alalunga) en la zona de la Convención CPPOC se limite al esfuerzo pesquero establecido en los acuerdos de asociación en el sector pesquero celebrados entre la Unión y los Estados ribereños de la región.
Artículo 31
Zona de veda para la pesca con dispositivos de concentración de peces
1. En la parte de la zona de la Convención CPPOC situada entre los paralelos 20° N y 20° S, las actividades pesqueras de los cerqueros con jareta que usen dispositivos de concentración de peces (DCP) quedarán prohibidas entre las 00.00 horas del 1 de julio de 2011 y las 24.00 horas del 30 de septiembre de 2011. Durante ese tiempo, los cerqueros con jareta sólo podrán realizar operaciones de pesca en esa parte de la zona de la Convención CPPOC si llevan a bordo un observador que controle que el buque, en ningún momento:
a)
cala o utiliza un dispositivo de concentración de peces o un dispositivo electrónico asociado,
b)
faena en bancos de peces en asociación con dispositivos de concentración de peces.
2. Los cerqueros con jareta que faenen en la parte de la zona de la Convención CPPOC a que se refiere el apartado 1 podrán mantener a bordo y desembarcar o transbordar todos los patudos, listados y rabiles que hayan capturado.
3. El apartado 2 no será de aplicación en los casos siguientes:
a)
en el último lance de cada marea, si en las bodegas ya no queda espacio suficiente para acomodar todos los peces,
b)
si el pescado no es apto para el consumo humano por motivos distintos de los con la talla, o
c)
si se produce una avería grave en el equipo de congelación.
Artículo 32
Zonas de veda para la pesca desde cerqueros con jareta
Queda prohibida la pesca de patudo y de rabil desde cerqueros con jareta en las siguientes zonas de altura:
a)
las aguas internacionales delimitadas por los límites de las zonas económicas exclusivas de Indonesia, Palaos, Micronesia y Papúa Nueva Guinea;
b)
las aguas internacionales delimitadas por los límites de las zonas económicas exclusivas de Micronesia, Islas Marshall, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fiyi, Islas Salomón y Papúa Nueva Guinea.
Artículo 33
Limitación del número de buques de la UE autorizados para pescar pez espada
En el anexo VII se indica el número máximo de buques de la UE autorizados para pescar pez espada (Xiphias gladius) en zonas al sur del paralelo 20° S de la zona de la Convención CPPOC.
Sección 8
Mar de Bering
Artículo 34
Prohibición de faenar en las aguas de altura del Mar de Bering
Queda prohibida la pesca de abadejo de Alaska (Theragra chalcogramma) en las aguas de altura del Mar de Bering.
TÍTULO III
POSIBILIDADES DE PESCA PARA LOS BUQUES DE TERCEROS PAÍSES EN AGUAS DE LA UE
Artículo 35
TAC
Quedan autorizados para faenar en aguas de la UE, dentro de los TAC establecidos en el anexo I del presente Reglamento y en las condiciones previstas en el presente título y en el capítulo III del Reglamento (CE) no 1006/2008, los buques pesqueros que enarbolen pabellón de Noruega y los buques pesqueros matriculados en las Islas Feroe.
Artículo 36
Autorizaciones de pesca
1. En el anexo VIII se fija el número máximo de autorizaciones de pesca para los buques de terceros países que faenen en aguas de la UE.
2. No se podrá mantener a bordo ni desembarcar pescado de las poblaciones para las que se hayan fijado los correspondientes TAC, excepto si las capturas han sido efectuadas por buques de un tercer país que disponga de una cuota y dicha cuota no esté agotada.
Artículo 37
Especies prohibidas
1. Los buques de terceros países tendrán prohibido pescar, mantener a bordo, transbordar o desembarcar las siguientes especies:
a)
peregrino (Cetorhinus maximus) y tiburón blanco (Carcharodon carcharias) en todas las aguas de la UE;
b)
pez ángel (Squatina squatina) en todas las aguas de la UE;
c)
noriega (Dipturus batis) en aguas de la UE de la división CIEM IIa y de las subzonas CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX y X;
d)
raya mosaica (Raja undulata) y raya blanca (Rostroraja alba) en aguas de la UE de las subzonas CIEM VI, VII, VIII, IX y X, y
e)
guitarras (Rhinobatidae) en aguas de la UE de las subzonas CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X y XII.
2. Las especies mencionadas en el apartado 1 se liberarán inmediatamente sin daño alguno, en la medida de lo posible.
TÍTULO IV
DISPOSICIONES FINALES
Artículo 38
Modificación del Reglamento (CE) no 754/2009
Se suprime la letra h) del artículo 1 del Reglamento (CE) no 754/2009.
Artículo 39
Entrada en vigor y aplicación
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 1 de enero de 2011.
No obstante, el artículo 36 se aplicará a partir del 1 de febrero de 2011.
En caso de que las posibilidades de pesca correspondientes a la zona de la Convención CCRVMA se establezcan para periodos que empiecen antes del 1 de enero de 2011, los artículos 20, 21 y 22 y los anexos IE y V se aplicarán con efecto a partir del inicio de los respectivos periodos de aplicación de dichas posibilidades de pesca.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 18 de enero de 2011.