PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 467/2010 DEL CONSEJO
de 25 de mayo de 2010
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de silicio originario de la República Popular China, ampliado a las importaciones de silicio procedente de la República de Corea, independientemente de que esté declarado como producto originario de dicho país, a raíz de una reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, y una reconsideración provisional parcial, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartados 2 y 3,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea, previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas vigentes
(1)
En marzo de 2004, a raíz de una reconsideración por expiración, el Consejo estableció, mediante el Reglamento (CE) no 398/2004 (2), un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de silicio originario de la República Popular China («RPC»). El tipo del derecho definitivo aplicable al precio neto del producto franco frontera de la Unión, no despachado de aduana, fue del 49 %. Las medidas originales fueron impuestas por el Reglamento (CEE) no 2200/90 (3).
(2)
En enero de 2007, mediante el Reglamento (CE) no 42/2007 del Consejo (4), se amplió el derecho antidumping definitivo a las importaciones de silicio procedente de la República de Corea, independientemente de que esté declarado como producto originario de dicho país.
2. Solicitud de reconsideración por expiración y de reconsideración provisional parcial
(3)
A raíz de la publicación, en octubre de 2008, de un anuncio sobre la próxima expiración de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de silicio originario de la RPC (5), el 1 de diciembre de 2008 la Comisión recibió una solicitud de reconsideración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. Por otra parte, el 18 de diciembre de 2008 la Comisión recibió una solicitud de reconsideración provisional parcial, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base.
(4)
La solicitud de reconsideración por expiración fue presentada por Euroalliages (Comité de enlace del sector de la ferroaleación) en nombre de productores que representaban una parte importante, en este caso el 100 %, de la producción total de silicio de la Unión. La solicitud se basaba en el argumento de que probablemente la expiración de las medidas acarrearía una continuación del dumping y la reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
(5)
EUSMET (Usuarios Europeos de Silicio Metálico) presentó una solicitud de reconsideración provisional limitada al examen del dumping. La solicitud se basaba en indicios de que, a primera vista, las circunstancias con arreglo a las cuales se establecieron las medidas habían cambiado y de que las nuevas circunstancias eran de carácter duradero.
(6)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité consultivo, que había suficientes pruebas para el inicio de una reconsideración por expiración y una reconsideración provisional de conformidad con el artículo 11, apartados 2 y 3, respectivamente, del Reglamento de base, la Comisión publicó un anuncio de inicio de estas reconsideraciones en el Diario Oficial de la Unión Europea (6) («el anuncio de inicio»).
3. Investigación
(7)
Los servicios de la Comisión comunicaron oficialmente el inicio de las reconsideraciones a los productores de la Unión solicitantes, a los productores exportadores de la RPC, a los importadores/operadores comerciales y a los usuarios notoriamente afectados y a sus asociaciones, así como a las autoridades de la RPC.
(8)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores chinos enumerados en las denuncias, en el anuncio de inicio se contempló la posibilidad de recurrir al muestreo para la determinación del dumping y de la probabilidad de reaparición o continuación del dumping, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17 del Reglamento de base.
(9)
Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores que se dieran a conocer a la Comisión y que proporcionaran, tal como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto en cuestión durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el 31 de diciembre de 2008.
(10)
La Comisión recibió respuestas de once empresas o grupos de empresas de la RPC. Sin embargo, tras examinar la información presentada por dichas empresas, se constató que solo un pequeño número de respuestas había sido enviado por empresas que habían exportado silicio de producción propia a la Unión Europea. Por ello, se decidió que no era necesario efectuar un muestreo en lo concerniente a los productores exportadores chinos.
(11)
Todas las empresas o grupos de empresas de la RPC anteriormente mencionadas también manifestaron su intención de solicitar un examen individual de conformidad con el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base.
(12)
La Comisión envió formularios de solicitud de trato de economía de mercado o de trato individual a los productores exportadores chinos notoriamente afectados. Se recibieron solicitudes de trato de economía de mercado, o de trato individual en caso de que la investigación estableciera que no se cumplían las condiciones para la concesión del primero, de tres exportadores chinos. Sin embargo, uno de esos exportadores retiró su solicitud posteriormente, mientras que, durante el período de investigación, se observó que las otras dos no exportaban silicio de producción propia a la Unión Europea. Por consiguiente, las solicitudes de esas dos compañías no se evaluaron.
(13)
Además, otras seis empresas o grupos de empresas chinas presentaron formularios de solicitud de trato individual. Sin embargo, mientras se efectuaba la investigación, tres empresas dejaron de cooperar. De los tres grupos de empresas restantes, uno vendió el producto en cuestión a un operador no vinculado. La investigación no permitió determinar con certeza si el mercado de la Unión era el destino final de las ventas. Por lo tanto, habida cuenta de que este grupo de empresas no puede considerarse como un productor exportador, hubo que rechazar la solicitud de trato individual. Como se indica en el considerando 30, en el caso de una de las empresas que no cooperó suficientemente en el sentido del artículo 18 del Reglamento de base, las conclusiones se formularon sobre la base de los datos disponibles. La solicitud de trato individual de la empresa restante se consideró admisible.
(14)
Por último, de las dos empresas restantes que habían solicitado estar incluidas en la muestra y ser objeto de un examen individual, solo una de ellas presentó las respuestas al cuestionario dentro de los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Sin embargo, dicha empresa no exportaba el producto afectado al mercado de la Unión.
(15)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a las que solicitaron un cuestionario dentro del plazo fijado en el anuncio de inicio.
(16)
La Comisión dio asimismo a las partes interesadas la posibilidad de presentar sus observaciones por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(17)
Respondieron al cuestionario los productores de la Unión solicitantes, doce usuarios, dos asociaciones de usuarios, seis exportadores/productores chinos y tres productores del país análogo.
(18)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del perjuicio, y para determinar el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas.
Productores de la Unión solicitantes
-
Ferroatlantica SL, Madrid, España
-
Ferropem SAS, Chambery, Francia
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Alemania
Productores exportadores de la RPC
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co., Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian-Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Productores del país análogo (Brasil)
-
Globe Metais Industria e Comercio SA, Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Usuarios
Industria del aluminio
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Alemania
-
Raffmetal SpA, Brescia, Italia
-
Vedani Carlo Metalli SpA, Milán, Italia
Industria química
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Alemania
-
Wacker Chemie AG, Munich, Alemania
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Reino Unido
4. Período de investigación de la reconsideración y período considerado
(19)
La investigación sobre la continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el 31 de diciembre de 2008 («PIR» o «período de investigación de la reconsideración»).
(20)
El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o una reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2005 y el final del PIR («el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(21)
El producto afectado es el mismo que en la investigación anterior, es decir, metal de silicio originario de la RPC, actualmente clasificable en el código NC 2804 69 00 (con un contenido de silicio, en peso, inferior al 99,99 %). Debido únicamente a su clasificación actual en la nomenclatura combinada, aparece como «silicio». El silicio de mayor pureza, con un contenido de silicio superior o igual al 99,99 % en peso, utilizado sobre todo en la industria electrónica de semiconductores, se clasifica en un código NC diferente, y no se le aplica el presente procedimiento.
(22)
El silicio se produce en hornos de arco eléctrico sumergido con reducción carbotérmica de cuarzo (sílice) en presencia de diversos tipos de agentes reductores de carbonados. Se comercializa en forma de terrones, granos, gránulos o polvo según las especificaciones técnicas de pureza aceptadas internacionalmente.
(23)
El silicio es utilizado principalmente por dos industrias: la industria química, para la producción de metilclorosilanos o triclorosilanos y tetraclorosilicio, y la industria del aluminio, para la producción de aleaciones de aluminio, fundientes primarios y secundarios, para la producción de aleaciones para moldeo destinadas a diferentes industrias, en especial las industrias del automóvil y de la construcción.
2. Producto similar
(24)
Como en las reconsideraciones por expiración previas, esta investigación muestra que el silicio producido en la RPC y exportado a la Unión, el silicio producido y vendido en el mercado nacional del país análogo (Brasil) y el manufacturado y vendido en la Unión por los productores de la Unión solicitantes tienen las mismas características físicas y químicas básicas, y las mismas aplicaciones básicas.
(25)
Se considera, pues, que todos ellos son productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(26)
Como se indica en el considerando 12, durante la investigación, las tres empresas que habían presentado una solicitud para que se les concediera el trato de economía de mercado, o bien no habían exportado silicio de producción propia a la Unión Europea, o bien retiraron dicha solicitud. Por consiguiente, no se concedió a ninguna empresa el trato de economía de mercado.
2. Trato individual
(27)
Como norma general, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países que se hallen dentro del ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base y, por tanto, pueda concedérseles el trato individual.
(28)
De manera sucinta, y solo para facilitar la consulta, a continuación se resumen los criterios para la concesión del trato de economía de mercado:
a)
cuando se trate de empresas, o empresas conjuntas, controladas total o parcialmente por extranjeros, los exportadores pueden repatriar los capitales y los beneficios libremente;
b)
los precios de exportación, las cantidades exportadas y las condiciones y modalidades de venta se han decidido libremente;
c)
la mayoría de las acciones pertenece a particulares, y debe demostrarse que la empresa es suficientemente independiente de la interferencia del Estado;
d)
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado;
e)
la intervención del Estado no puede dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(29)
Cabe señalar que la empresa mencionada en el considerando 12, que primero presentó una solicitud de trato de economía de mercado y posteriormente retiró su solicitud, también retiró su solicitud de trato individual. Por consiguiente, dicha solicitud no fue objeto de un examen más detallado.
(30)
De las seis empresas o grupos de empresas que solo presentaron una solicitud de trato individual, tres cesaron de cooperar y una no facilitó la información necesaria dentro del plazo establecido, lo cual obstaculizó de forma significativa la investigación en el sentido del artículo 18 del Reglamento de base. Por consiguiente, fueron consideradas como empresas que no cooperaron con la investigación, y las conclusiones formuladas en relación con ellas se basaron en los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base.
(31)
Las cuatro empresas o grupos de empresas afectadas fueron informadas de la probabilidad de la formulación de conclusiones sobre la base de los datos disponibles y de las razones que justificaban dicha medida, y se les dio la oportunidad de presentar nuevas explicaciones, de conformidad con el artículo 18, apartado 4, del Reglamento de base. Sin embargo, de ninguna de esas cuatro empresas se recibió prueba o información adicional alguna que pudiera subsanar las deficiencias de las respuestas presentadas o cambiar la conclusión de que se les debe aplicar el artículo 18 del Reglamento de base.
(32)
De los dos restantes grupos de empresas, como se indica en el considerando 13, una de ellas no podía ser considerada como productor exportador del producto afectado, de modo que no se examinó la solicitud de trato individual.
(33)
El exportador restante respondía a todos los criterios establecidos en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(34)
Por consiguiente, se llegó a la conclusión de que procedía conceder el trato individual a Jinneng Group.
3. Valor normal
3.1. País análogo
(35)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se ha concedido el trato de economía de mercado debe determinarse sobre la base de los precios o del valor calculado en un país análogo. Si bien en la investigación original y en las siguientes reconsideraciones por expiración se utilizó a Noruega como país análogo, la investigación actual ha puesto de manifiesto que las circunstancias del mercado noruego han cambiado considerablemente desde entonces. En efecto, la producción interna en Noruega disminuyó aproximadamente un 20 % entre 2005 y 2008, y las importaciones de silicio en Noruega representaron un 97 % del consumo interno. Durante el período de investigación, solo un productor nacional abastecía el mercado interno.
(36)
Por esa razón, como sugirieron los dos solicitantes, en el anuncio de inicio se consideró la opción de Brasil como tercer país de economía de mercado apropiado. De hecho, la investigación reveló que Brasil es el segundo mayor productor mundial de silicio después de la RPC, y que el mercado brasileño, que cuenta con siete productores de silicio, algunos de los cuales producen calidades diferentes calidades de silicio, es muy competitivo. Brasil también se consideró como un mercado abierto, con volúmenes significativos importados principalmente de la RPC. A pesar de haberse invitado a las partes interesadas a comentar la opción de Brasil, ninguna de ellas lo hizo.
(37)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, y sobre la base de la información disponible en el momento de la selección, se llegó a la conclusión de que Brasil era el país análogo más apropiado.
3.2. Determinación del valor normal en el país análogo
(38)
Tres productores de Brasil cooperaron facilitando información sobre el precio y las ventas de silicio en el mercado interior brasileño. De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concedió el trato de economía de mercado se estableció sobre la base de la información facilitada por los productores, debidamente verificada, que se indica a continuación.
(39)
Se estudió si cada tipo del producto afectado vendido en cantidades representativas en el mercado interior brasileño podía considerarse vendido en el curso de operaciones comerciales normales conforme al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas rentables a clientes independientes realizadas en el mercado interior durante el período de investigación.
(40)
Cuando el volumen de ventas de un tipo de producto, vendido a un precio de venta neto igual o superior a su coste de producción calculado, representaba más del 80 % del volumen total de ventas de ese tipo, y cuando el precio medio ponderado de dicho tipo era igual o superior a su coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior. Este precio se calculó como media ponderada de los precios de todas las ventas internas del tipo de producto en cuestión realizadas durante el período de investigación, con independencia de que fueran rentables o no.
(41)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada únicamente de las ventas rentables de ese tipo.
(42)
En función del tipo de producto, el valor normal se determinó sobre la base de los precios de venta medios ponderados de todas las ventas, o de los precios de venta medios ponderados, únicamente de las ventas rentables en el mercado interior del país análogo, de acuerdo con los datos verificados de tres productores de ese país.
4. Precio de exportación
(43)
Todas las ventas de exportación a la Unión Europea efectuadas por el único productor exportador que se beneficiaba de un trato individual las realizó un operador vinculado situado en la RPC, y posteriormente fueron revendidas a clientes no vinculados de la Unión. En este caso, el precio de exportación se estableció sobre la base del artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(44)
La industria de la Unión alegó que los precios de exportación no se habían decidido libremente en el sentido del artículo 9, apartado 5, letra b), del Reglamento de base. En particular, se alegaba que se estaban llevando a cabo «negociaciones» entre las autoridades aduaneras chinas y los exportadores, con vistas a determinar un nivel de precios «razonable». Sin embargo, la prueba presentada a este respecto no se refería al silicio, y además se estimó que esas «negociaciones» no incidían en el precio facturado al consumidor final, que es el resultado de una negociación libre entre las partes. Por consiguiente, hubo que rechazar esta alegación.
(45)
La industria de la Unión también afirmó que la empresa a la que se concedió un trato individual era una empresa pública que se beneficiaba de subvenciones a los insumos y que realizaba actividades comerciales que le permitían eludir las medidas. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que el exportador en cuestión ya no era una empresa pública durante el PIR, de modo que en sus actividades comerciales no había interferencia del Estado que le permitiera eludir las medidas. En lo que respecta a las subvenciones a los insumos, se consideró que esa afirmación carecía de fundamento. Por consiguiente, hubo que rechazar estas alegaciones.
5. Comparación
(46)
El valor normal y los precios de exportación se compararon utilizando los precios franco fábrica. A fin de garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Cuando fue procedente y si estaba justificado, se realizaron los ajustes solicitados en relación con el transporte, las características físicas, los gastos de control, el mantenimiento y el envasado. También se efectuó un ajuste de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra i), dado que se comprobó que el operador era un agente que trabajaba sobre la base de una comisión.
(47)
La investigación puso de manifiesto que durante el período de investigación se percibieron derechos sobre las ventas de exportación de silicio. Dado que los derechos afectan a la comparabilidad de los precios, se consideró oportuno efectuar un ajuste del precio de exportación, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra k), del Reglamento de base.
(48)
Cabe señalar que el valor normal y el precio de exportación se compararon con el mismo nivel de imposición indirecta, es decir, IVA incluido.
(49)
Se alegó que el hecho de que el IVA pagado sobre las compras de materia prima (silicio) fuera reembolsable debería tenerse en cuenta en el cálculo del valor normal. Sin embargo, se constató que el IVA pagado sobre esas compras era deducible, independientemente del régimen de reembolso del IVA a la exportación aplicable a las mercancías exportadas, e independientemente del destino de dichas mercancías. El hecho de que el IVA pagado sobre las compras de materia prima (silicio) fuera reembolsable es, pues, un factor neutro, que no afecta a la comparabilidad de los precios ni al valor normal. Por consiguiente, tuvo que rechazarse esta alegación.
(50)
También se alegó que la metodología utilizada para tener en cuenta los impuestos indirectos era diferente de la utilizada en otros casos y que el IVA sobre las ventas de exportación debería haberse deducido del precio de exportación. Cabe señalar que el artículo 2, apartado 10, letra b), del Reglamento de base establece que, cuando se realice un ajuste en relación con los impuestos indirectos, solo se ajustará el valor normal y se hará cuando se den las circunstancias descritas en el citado artículo, circunstancias que no se dan en el presente caso. Por tanto, se rechazó esta alegación.
6. Margen de dumping
6.1. Respecto a la empresa a la que se concedió un trato individual
(51)
El margen de dumping para el único productor exportador al que se concedió un trato individual se estableció comparando la media ponderada del precio de exportación franco fábrica, por número de código del producto, con el valor normal correspondiente en el país análogo, como se ha establecido anteriormente.
(52)
El margen de dumping para el único productor exportador al que se concedió un trato individual, expresado en porcentaje del precio de importación cif en frontera de la Unión no despachado de aduana, es del 16,3 %.
6.2. Para todos los demás productores/exportadores
(53)
Para calcular el margen de dumping a escala nacional aplicable a todos los demás exportadores/productores de la RPC que no cooperaron, en primer lugar se determinó el grado de cooperación. El grado de cooperación fue bajo, a saber, en torno al 1 % del total de las importaciones procedentes de la RPC. Por tanto, el margen de dumping para las empresas que no cooperaron se estableció comparando el valor medio de importación de silicio de China, registrado por Eurostat, debidamente ajustado una vez excluidas las ventas efectuadas por la empresa a la que se concedió el trato individual, al valor normal en el país análogo, tal como se ha establecido anteriormente.
(54)
Una parte alegó que no se había evaluado correctamente el nivel de cooperación, ya que uno de los exportadores que cooperó había exportado cantidades significativas de silicio a la Unión. En tales circunstancias, se alegó que la información relativa a dicho exportador habría debido tenerse en cuenta al calcular el margen de dumping nacional, como se había hecho en la reconsideración mencionada en el considerando 1. Estas alegaciones tuvieron que rechazarse, ya que se constató que los precios facturados por dicha empresa a la empresa vinculada a ella en la Unión no se habían fijado en condiciones de plena competencia.
(55)
Por otra parte, se alegó que los datos facilitados por los importadores que cooperaron habrían debido ser tenidos en cuenta al determinar el margen de dumping a escala nacional. Como se señala en el considerando 54, gran parte de las cantidades importadas por dichas partes que cooperaron no se importaron en condiciones de plena competencia, de modo que los precios se consideraron no fiables. Se estimó que las restantes importaciones no eran suficientemente representativas, en términos cuantitativos, para servir de base para el derecho a escala nacional. Por tanto, se rechazó este argumento.
(56)
Tras su comunicación, los comentarios recibidos en relación con la mezcla de productos de valor normal fueron tenidos en cuenta para establecer el margen de dumping a escala nacional. Por consiguiente, la comparación se efectuó tomando como base la información presentada por los importadores que cooperaron en lo que respecta a estos tipos de producto.
(57)
Partiendo de esta base, el nivel de dumping a escala nacional asciende al 19,0 % del precio cif en la frontera de la Unión, no despachada de aduana.
D. CARÁCTER DURADERO DEL CAMBIO DE CIRCUNSTANCIAS Y PROBABILIDAD DE QUE CONTINÚE EL DUMPING
1. Carácter duradero del cambio de circunstancias
(58)
De conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, se examinó también si cabía razonablemente pensar que el cambio de circunstancias en materia de dumping era duradero.
(59)
Con objeto de examinar si el nivel del margen de dumping constatado durante el PIR es de carácter duradero, se examinó la evolución de los precios de exportación y el valor normal.
(60)
Ante todo, cabe señalar que el margen de dumping establecido en la última reconsideración (7), a saber, el 12,5 %, está más cerca del nivel establecido en el procedimiento actual que del nivel de las medidas existentes.
(61)
En lo que respecta a los precios de exportación después del PIR, los datos de Eurostat indican que disminuyeron aproximadamente un 15 % durante los primeros nueve meses de 2009.
(62)
Por lo que respecta al valor normal, la investigación reveló que había disminuido en proporciones similares durante el mismo período. Por consiguiente, el margen de dumping de las exportaciones de silicio durante los nueve primeros meses de 2009 debería tener un nivel similar al constatado durante el PIR.
(63)
De lo anteriormente expuesto se desprende que los precios de exportación de China están más cerca de los precios mundiales ahora de lo que estaban cuando se impusieron las medidas inicialmente (8).
(64)
Sobre esa base, se llegó a la conclusión de que el nivel de dumping establecido durante el PIR es duradero.
2. Probabilidad de que continúe el dumping a todos los niveles establecidos en la reconsideración provisional
(65)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de continuación del dumping establecido en la reconsideración provisional si se derogaran las medidas.
(66)
Para comprobar la probabilidad de continuación del dumping, se examinaron la evolución de la producción y la capacidad de producción, así como la evolución probable de las ventas de exportación a la Unión Europea y a mercados de otro tercer país.
3. Capacidad de producción, volumen de producción y consumo en la RPC
(67)
La capacidad total de producción de silicio en la RPC tuvo que estimarse. Si bien las estadísticas (9) facilitadas por las partes afectadas indicaban una capacidad total de 2,2 millones de toneladas en 2008, la investigación reveló que era obvio que esa cifra se había sobrestimado, ya que no se había tenido en cuenta el cierre de numerosos hornos (por ejemplo, debido a la reestructuración de la industria del silicio, a la crisis económica y al terremoto que se produjo en la provincia de Sichuan en 2008), ni tampoco la inestabilidad del abastecimiento energético en determinadas regiones, lo cual originó en la práctica una capacidad real inferior a la registrada en las estadísticas disponibles. Una vez efectuados los ajustes pertinentes, la capacidad de producción real se estimó en aproximadamente 1,5 millones de toneladas, lo cual corresponde a un incremento de al menos un 25 % con relación a la capacidad de 2002 (el período de investigación de la anterior reconsideración por expiración mencionada en el considerando 1), año en el cual, según las estimaciones, dicha capacidad de producción se situaba entre 600 000 toneladas y 1,2 millones de toneladas (10).
(68)
EUSMET afirmó que había presentado un cálculo detallado de la capacidad de producción en China, sobre la base de una tasa de explotación del 40 %. La capacidad estimada era de 1,16 millones de toneladas. Sin embargo, se consideró que esa afirmación carecía de fundamento, sobre todo porque no se aportó ninguna prueba documental de la tasa de explotación utilizada. La tasa de explotación utilizada por la Comisión se basa en datos comprobados facilitados por los principales productores de la RPC que cooperaron; por consiguiente, se consideró que era la información más fiable a este respecto. En consecuencia, hubo que rechazar esta alegación.
(69)
La misma parte alegó asimismo que los hornos de una capacidad igual o inferior a una capacidad determinada se iban a cerrar a raíz de una decisión gubernamental, lo cual reduciría aún más la capacidad total de China. Sin embargo, la investigación reveló que la política gubernamental en cuestión no se aplicaba a toda China. EUSMET no aportó prueba alguna en relación con el número de hornos afectados ni con el impacto sobre la capacidad total. La investigación tampoco puso de manifiesto que se hubiera producido una reducción importante de la capacidad debido a esos cierres. Por consiguiente, tuvo que rechazarse esta alegación.
(70)
EUSMET también afirmó que la capacidad de producción se hallaba próxima al volumen de venta de la RPC en 2008 (960 000 toneladas), aunque no aportó prueba alguna de dicha afirmación. Además, diversos factores influyeron en el volumen de ventas (por ejemplo, la producción para existencias, el suministro de materias primas y los problemas logísticos debidos a los Juegos Olímpicos), de modo que se estimó que no debía considerarse que el volumen de ventas fuera igual a la capacidad de producción. Por consiguiente, hubo que rechazar este argumento.
(71)
En lo que respecta al volumen de producción de silicio, la investigación puso de manifiesto que, sobre la base de la información disponible, el volumen de producción había aumentado significativamente, un 79 %, de 535 000 toneladas en 2002 a 960 000 toneladas en el PIR. Por consiguiente, según una estimación prudente, las capacidades no utilizadas corresponderían a unas 540 000 toneladas durante el PIR, lo cual se halla cerca del consumo total de la UE durante el PIR y representa casi el doble del consumo interior chino de silicio durante el mismo período (véase el considerando 72).
(72)
La investigación también puso de manifiesto que el consumo chino, que representaba unas 280 000 toneladas durante el PIR, probablemente aumentaría en los años siguientes, como se indica en el considerando 73. Ese incremento del consumo es el resultado de una combinación de factores y de las medidas políticas en la industria del silicio y su industria transformadora. La industria transformadora en la RPC está creciendo; se han realizado varias inversiones y están previstas otras en un futuro próximo, a fin de satisfacer las necesidades crecientes de productos transformados. Además, las autoridades chinas han introducido restricciones a la importación procedente de varios países (en particular, Alemania, el Reino Unido, Japón y los Estados Unidos) para un importante producto transformado (siloxano), que se importaba en grandes cantidades de dichos países.
(73)
Si bien resulta difícil estimar la incidencia exacta de las medidas políticas y de la reestructuración de la industria del silicio, varias partes interesadas señalaron que la demanda china podría ascender a unas 580 000 toneladas a finales de 2011. Esa estimación se consideró razonable.
(74)
No obstante, aun teniendo en cuenta las previsiones anteriormente mencionadas en relación con la demanda interior, y aun cuando las exportaciones chinas a otros mercados alcanzaran su alto nivel de 2008 (véase el considerando 79), seguiría habiendo un importante exceso de capacidad (aproximadamente 240 000 toneladas en 2011). Cabe, asimismo, señalar que probablemente el proceso de reestructuración en curso genere un incremento de la demanda en la RPC, pero también un aumento de las capacidades y de los volúmenes de producción.
(75)
En lo concerniente al probable incremento de la capacidad de producción en la RPC, EUSMET aportó información sobre varias plantas de producción de silicio proyectadas, y señaló que la mayoría de dichas plantas no llegarían a crearse. Esa alegación no estaba justificada, sino que se basaba simplemente en comentarios formulados por sus miembros. Asimismo, el grupo afirmó que si bien es probable que la capacidad de producción china aumente, ese aumento se deberá principalmente a la realización de un proyecto de un productor de la Unión, que incrementaría la capacidad de producción de la RPC en 100 000 Mt/año. La información facilitada por EUSMET no se justificó, de modo que la alegación se rechazó.
(76)
A este respecto, EUSMET afirmó que el incremento del consumo interior chino había rebasado considerablemente el incremento de la producción, y que seguiría aumentando. Por esa razón, el volumen de producción de la RPC no puede responder adecuadamente a la demanda del mercado interior chino. Como se ha señalado anteriormente, no se discute la probabilidad de que la demanda interna china aumente en el futuro. Sin embargo, como también se ha señalado anteriormente, los resultados de la investigación no confirmaron las alegaciones de EUSMET. EUSMET tampoco cuantificó el incremento de la demanda ni los volúmenes de producción futuros de China, ni tampoco facilitó otra información ni otros datos que demostraran su alegación, de modo que fue rechazada.
4. Volumen y precio de las importaciones procedentes de China y destinadas a los mercados de la UE y de otros terceros países
(77)
Durante el período considerado, las exportaciones chinas a la UE aumentaron un 113 %, a pesar de las medidas vigentes. En lo que respecta a los precios, si bien se observó una tendencia al alza durante el PIR, durante el período considerado fueron inferiores a los precios de venta practicados en la UE por la industria de la Unión. Como se indica en los considerandos 54 y 62, los precios de exportación del silicio a la UE también fueron claramente objeto de dumping, tanto durante el PIR como después.
(78)
El nivel de precios en la UE siguió siendo superior a los practicados en los mercados de otros terceros países. Esto explica en parte el gran interés de los exportadores chinos por el mercado de la Unión, a pesar de las medidas antidumping vigentes. En este contexto, cabe asimismo señalar que los exportadores chinos eludieron las medidas antidumping vigentes mediante el tránsito por la República de Corea (11), lo cual confirma la conclusión de que los exportadores chinos están muy interesados por el mercado de la Unión.
5. Volumen y precios de las exportaciones chinas a terceros países
(79)
El volumen de las exportaciones chinas a los mercados de terceros países también fue significativo; fue superior al volumen de las exportaciones a la Unión Europea. Sin embargo, cabe asimismo señalar que los precios fob a terceros países eran, por término medio, entre un 4 y un 14 % inferiores a los precios de exportación a la UE en 2008 y en los nueve primeros meses de 2009 (12), respectivamente.
(80)
EUSMET alegó que la conclusión de la Comisión de que los precios medios de exportación de China a la Unión eran superiores a los de la Unión no tenía en cuenta la mezcla de productos en otros mercados. Cabe señalar que EUSMET tampoco presentó ninguna prueba de esta alegación. No facilitó ninguna información ni explicación de la medida en que la mezcla de productos de exportación a otros terceros países era efectivamente diferente. Además, la prueba aportada en relación con las diferencias de precios entre los tipos de producto se refería únicamente al mercado de la UE y a un período muy anterior al PIR, a saber, 2001-2002. Por consiguiente, tampoco pudo considerarse una base suficientemente exacta para poder establecer diferencias de precios entre tipos de productos durante el PIR y después. En cualquier caso, la información disponible en relación con el PIR no modificó las conclusiones enunciadas en el considerando 79. Por consiguiente, la alegación fue rechazada.
(81)
Con excepción de los Estados Unidos, que están protegidos por elevados derechos antidumping (139,49 %) contra el silicio originario de la RPC, las exportaciones chinas tenían libre acceso a otros mercados importantes de terceros países.
(82)
EUSMET afirmó que el mercado asiático era el principal destino del silicio chino y que los mercados japonés y coreano iban a experimentar un notable crecimiento. No se pone en duda que Asia sea el principal destino del silicio chino. Sin embargo, si bien es posible que el consumo aumente en los próximos años en los mercados japonés y surcoreano, no se espera que ese aumento sea de tal magnitud que permita absorber el considerable exceso de capacidad de la RPC. Además, la investigación ha puesto de manifiesto que el mercado japonés-que es el principal mercado de exportación de China-está saturado de silicio chino.
(83)
EUSMET alegó que la expiración de las medidas no tendría ninguna incidencia sobre las características de la oferta propuesta a los usuarios de la industria química. Sin embargo, la investigación no confirmó dicha alegación, ya que varios usuarios (aplicaciones químicas y de aluminio) señalaron que, efectivamente, si expirasen las medidas, incrementarían sus suministros procedentes de China. Por lo tanto, se rechazó este argumento.
(84)
Habida cuenta de lo anteriormente indicado, se teme que, en caso de expiración de las medidas, las capacidades excedentarias chinas no utilizadas se enviarán al mercado de la Unión.
(85)
Habida cuenta de que las importaciones en la UE durante el PIR fueron objeto de dumping, es muy probable que, si se permite que las medidas expiren, también seguirá habiendo dumping. Esta hipótesis se confirma con lo que ocurrió después del PIR, ya que se siguieron efectuando importaciones de silicio procedente de la RPC a precios inferiores a los practicados durante el PIR (véase el considerando 131).
6. Conclusión
(86)
La investigación puso de manifiesto que los volúmenes de importación en la UE del producto afectado aumentó notablemente durante el período considerado y que el nivel del dumping constatado para dichas importaciones era importante durante el PIR.
(87)
Teniendo en cuenta las capacidades excedentarias disponibles en la RPC durante el PIR, y a pesar del incremento de la demanda interna, es muy probable que, si se dejan expirar las medidas, grandes cantidades de silicio se exporten a la UE. En efecto, la demanda interna en la RPC no podrá absorber las capacidades excedentarias, y el mercado de la UE es el único mercado importante al que dichas capacidades excedentarias podrían exportarse. En efecto, el mercado de la UE es un mercado atractivo para las exportaciones chinas, ya que, por término medio, los precios facturados a los clientes de la UE son más elevados que los facturados a clientes de terceros países. Las prácticas de elusión utilizadas en el pasado también confirman el interés de los exportadores chinos por el mercado de la UE.
(88)
Por tanto, se concluye que existe una probabilidad de continuación del dumping.
E. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(89)
Los tres productores de la Unión denunciantes respondieron a los cuestionarios y cooperaron plenamente en la investigación. La producción de los denunciantes constituye la producción total de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
F. SITUACIÓN DEL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Observación preliminar
(90)
Los datos específicos relativos a la industria y al consumo de la Unión tuvieron que ser indexados, de conformidad con el artículo 19 del Reglamento de base, ya que la industria de la Unión solo tiene tres productores, dos de los cuales pertenecen al mismo grupo. Hubo que ajustar los datos de Eurostat a fin de tener en cuenta los datos relativos a las importaciones de silicio respecto de los cuales los Estados miembros habían solicitado un tratamiento confidencial, razón por la cual también hubo que indexarlos.
2. Consumo de la Unión
Cuadro 1
Consumo de la Unión (basado en el volumen de ventas)
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
115
118
121
Tendencia interanual
-
15 %
3 %
3 %
Fuente: Respuestas verificadas de la industria de la Unión al cuestionario y estadísticas de Eurostat ajustadas.
(91)
El consumo de la Unión se calculó sobre la base del volumen combinado de ventas por la industria de la Unión en la Unión y el volumen de las importaciones procedentes de terceros países, según los datos ajustados de Eurostat.
(92)
Sobre esta base, y tal como se muestra en el cuadro 1, el consumo de la Unión aumentó significativamente durante el período considerado, en concreto un 21 %.
3. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones procedentes de la RPC
Cuadro 2
Importaciones procedentes de la RPC en volumen, cuota de mercado y precio de importación
Índices
2005
2006
2007
PIR
Volumen de importaciones
100
183
168
213
Cuota de mercado
100
159
143
176
Precio de importación cif (EUR/tonelada)
100
106
120
188
Fuente: Datos de Eurostat ajustados.
(93)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de la RPC aumentó un 113 %, mientras que el consumo en la Unión aumentó un 21 %. Las cifras incluyen las importaciones de silicio procedente de la República de Corea, ya que en 2007 las medidas se ampliaron a dicho país a raíz de un procedimiento antielusión. A pesar de las medidas antidumping vigentes, la cuota de mercado chino aumentó en setenta y seis puntos porcentuales durante el período considerado, y se sitúa muy por encima del 3,9 % de la cuota de mercado que tenía en 2002, que era el PIR de la investigación anterior. No obstante, la gran mayoría (aproximadamente un 90 %) de las cantidades importadas de la RPC se colocó bajo el régimen de perfeccionamiento activo, con suspensión del pago de derechos.
(94)
Los precios medios de las importaciones procedentes de la RPC se incrementaron un 88 % durante el período considerado. Sin embargo, el mayor incremento de los precios se produjo entre 2007 y el PIR.
(95)
El precio medio ponderado en fábrica de la industria de la Unión se comparó con los precios medios de importación cif chinos en la frontera de la Unión. Dichos precios procedían de los datos de Eurostat ajustados e incluían los costes posteriores a la importación, los derechos de aduana y los derechos antidumping. La comparación puso de manifiesto que los precios de importación chinos no estaban subcotizados respecto a los precios de venta de la industria de la Unión durante el PIR. Los precios medios de las importaciones también incluían las ventas de silicio chino destinado al perfeccionamiento activo. Cabe señalar que los precios del silicio destinado al perfeccionamiento activo, que representaba la gran mayoría de las importaciones chinas, eran, por término medio, un 15 % más altos durante el PIR que los precios del silicio despachado a libre práctica.
(96)
Sobre la base de lo expuesto, se llegó a la conclusión de que, de no haber habido medidas, los precios de importación chinos de las cantidades despachadas a libre práctica habrían estado subcotizados respecto a los de la industria de la Unión en un 12 %.
4. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones procedentes de otros terceros países
Cuadro 3
Importaciones de otros terceros países (en volumen)
Índices
2005
2006
2007
PIR
Noruega
100
114
100
113
Brasil
100
113
123
93
Rusia
100
39
114
116
Bosnia y Herzegovina
100
202
165
174
Otros terceros países
100
110
101
118
Total
100
112
112
110
Cuota de mercado
100
97
95
91
Fuente: Eurostat.
Cuadro 4
Importaciones de otros terceros países (en precios medios)
Índices
2005
2006
2007
PIR
Noruega
100
93
101
128
Brasil
100
98
108
149
Rusia
100
130
116
170
Bosnia y Herzegovina
100
102
116
163
Otros terceros países
100
112
116
119
Total
100
100
108
145
Fuente: Eurostat.
(97)
Si bien el volumen total de las importaciones de silicio procedentes de terceros países distintos de la RPC y la República de Corea aumentaron un 10 % durante el período considerado, la cuota de mercado de dichas importaciones disminuyó en nueve puntos porcentuales durante el PIR. Los principales exportadores a la Unión fueron Brasil, Noruega y Rusia, mientras que Bosnia y Herzegovina se convirtió en una nueva fuente de suministro.
(98)
Los precios medios de las importaciones procedentes de dichos países se incrementaron un 45 % durante el período considerado. Por término medio, eran un 15 % más elevados que los precios chinos, excepto durante el PIR, durante el cual eran un 5 % más bajos.
5. Situación económica de la industria de la Unión
5.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Cuadro 5
Producción de la Unión, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Índice
2005
2006
2007
PIR
Producción
100
94
108
107
Tendencia interanual
-
-6 %
14 %
0 %
Capacidad de producción
100
102
112
114
Tendencia interanual
-
2 %
11 %
2 %
Utilización de la capacidad
100
92
96
94
Tendencia interanual
-
-8 %
3 %
-2 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
(99)
La producción de la industria de la Unión se incrementó un 7 % durante el período considerado. La capacidad de producción de la industria de la Unión experimentó un incremento global del 14 % durante el período considerado, debido a las inversiones realizadas. Sin embargo, la utilización de la capacidad disminuyó un 6 % en el período considerado. Esta evolución debe ser vista en el contexto del aumento significativo del consumo de la Unión (21 %) durante el mismo período.
5.2. Existencias
Cuadro 6
Existencias
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
91
82
82
Tendencia interanual
-
-9 %
-9 %
0 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
(100)
Las existencias disminuyeron un 18 % durante el período considerado. Esa disminución se debió a una fuerte demanda, en particular durante 2007 y el PIR, dos períodos excepcionalmente favorables en el ciclo económico. En 2005, las existencias representaban aproximadamente un 27 % del volumen de ventas de la industria de la Unión, pero durante el PIR disminuyeron hasta el 19 % del volumen de ventas de la UE.
5.3. Ventas, cuota de mercado y precios
Cuadro 7
Volúmenes de ventas y valores
2005
2006
2007
PIR
Volumen de ventas (índice)
100
103
116
118
Tendencia interanual
-
3 %
13 %
2 %
Valor de las ventas (índice)
100
105
132
178
Tendencia interanual
-
5 %
27 %
45 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
Cuadro 8
Cuota de mercado de la industria de la Unión
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
89
98
98
Tendencia interanual
-
-11 %
9 %
-1 %
Fuente: Respuestas verificadas de la industria de la Unión al cuestionario y estadísticas de Eurostat ajustadas.
Cuadro 9
Precios de venta unitarios de la industria de la Unión
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
102
114
150
Tendencia interanual
-
2 %
12 %
37 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
(101)
El volumen de ventas de la industria de la Unión se incrementó un 18 % durante el período considerado. Al mismo tiempo, el valor de las ventas se incrementó un 78 %; los mayores incrementos se produjeron en 2007 y durante el PIR, debido al aumento de la demanda en el mercado del silicio. Sin embargo, la cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó dos puntos porcentuales durante el PIR. La disminución de la cuota de mercado de la industria de la Unión, así como la disminución de la utilización de su capacidad durante el período considerado, como se menciona en el considerando 99, puso de manifiesto que la industria de la Unión no había conseguido aprovechar plenamente el incremento de la demanda y del consumo en el mercado del silicio, en particular en lo que respecta a la cuota de mercado.
(102)
Los precios de venta unitarios de la industria de la Unión aumentaron sustancialmente en 2007 y durante el PIR, ya que hubo una gran demanda en el mercado del silicio durante esos dos años, lo cual dio lugar a precios excepcionalmente elevados. A lo largo del período considerado, los precios medios de la industria de la Unión aumentaron un 50 %. El considerable aumento de los precios de venta, combinado con un menor incremento de los costes de producción, desempeñó un papel fundamental en la mejora significativa de la situación financiera de la industria de la Unión.
5.4. Factores que influyen en los precios de la Unión
(103)
La elevada demanda a lo largo del período considerado produjo un aumento significativo de los precios. El nivel de los precios de las importaciones procedentes de terceros países, incluida la RPC, experimentó la misma tendencia al alza que los precios de la industria de la Unión.
(104)
Durante el período considerado, los costes unitarios de producción medios aumentaron un 21 %, mientras que el aumento correspondiente de los precios medios unitarios de venta fue del 50 %.
5.5. Empleo, productividad y salarios
Cuadro 10
Empleo
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
93
91
100
Tendencia interanual
-
-7 %
-2 %
9 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
Cuadro 11
Productividad
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
101
119
108
Tendencia interanual
-
1 %
18 %
-11 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
Cuadro 12
Salarios (EUR/trabajador)
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
94
107
117
Tendencia interanual
-
-6 %
13 %
10 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
(105)
El empleo permaneció en general estable durante el período considerado, mientras que los salarios medios aumentaron un 17 %. La productividad aumentó un 8 % durante el mismo período, como consecuencia del incremento del volumen de producción.
5.6. Rentabilidad
Cuadro 13
Rentabilidad
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
161
389
671
Tendencia interanual
-
61 %
228 %
282 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
(106)
La rentabilidad de la industria de la Unión casi se multiplicó por seis entre 2005 y el PIR, alcanzando un nivel muy elevado durante el PIR. Esa mayor rentabilidad en 2007 y durante el PIR fue el resultado del incremento de los precios de venta provocado por la gran demanda en el mercado del silicio, ya que las condiciones económicas eran excepcionalmente favorables. Todo ello a pesar de que los costes de producción se incrementaron un 21 % durante ese período.
5.7. Inversiones, rendimiento de los capitales invertidos y capacidad de reunir capital
Cuadro 14
Inversiones y rendimiento de las inversiones
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
135
310
717
Tendencia interanual
-
35 %
174 %
408 %
Rendimiento de las inversiones
7 %
14 %
47 %
96 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
(107)
Las inversiones aumentaron significativamente durante el período considerado (esto es, se multiplicaron por seis), y representaron aproximadamente un 30 % de los beneficios. La industria de la Unión demostró su compromiso con el mercado de silicio de la Unión efectuando inversiones dirigidas a incrementar la capacidad de producción, bien instalando nueva maquinaria o bien modernizando la existente. Además, se efectuaron inversiones en el proceso metalúrgico que permite obtener silicio de gran pureza para su utilización en las industrias de la energía solar. Este nuevo producto tiene muy buenas perspectivas en el futuro.
(108)
La investigación también mostró que el rendimiento de las inversiones, es decir, el beneficio neto antes de impuestos del producto expresado en porcentaje del valor contable neto del activo fijo asignado al producto, aumentó considerablemente durante el período considerado. La investigación no encontró ninguna prueba de que la industria de la Unión tuviera problemas importantes para reunir capital.
5.8. Flujo de caja
Cuadro 15
Flujo de caja
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
114
348
672
Tendencia interanual
-
14 %
233 %
325 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
(109)
El flujo de caja siguió una tendencia similar a la de la rentabilidad, y aumentó significativamente durante el período considerado.
5.9. Crecimiento
(110)
Durante el período considerado, la industria de la Unión no consiguió aprovechar plenamente el importante crecimiento del consumo; produjo al 80 % de su capacidad y perdió dos puntos porcentuales de su cuota de mercado. A pesar de las medidas vigentes, fueron las importaciones chinas las que absorbieron principalmente el incremento del consumo, ya que grandes cantidades se hallaban bajo el régimen de perfeccionamiento activo.
5.10. Magnitud del margen de dumping
(111)
Durante el PIR, a pesar de las medidas vigentes, siguió habiendo un importante dumping, aunque a niveles más bajos que los establecidos en la investigación inicial; en ambos casos se tomaron como base tanto los datos obtenidos del único productor exportador que cooperó y al que se concedió trato individual como los cálculos basados en los datos disponibles.
5.11. Recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores
(112)
La industria de la Unión, en un contexto económico positivo, consiguió recuperarse del dumping pasado, especialmente en lo que se refiere a volumen de ventas, precios de venta y rentabilidad. No obstante, cabe recordar que los márgenes de dumping seguían siendo significativos.
5.12. Actividad de exportación de la industria de la Unión
Cuadro 16
Volumen de exportación de la industria de la Unión
2005
2006
2007
PIR
Índice
100
72
168
27
Tendencia interanual
-
-28 %
96 %
- 141 %
Fuente: Respuestas comprobadas de la industria de la Unión al cuestionario.
(113)
Las exportaciones de silicio de la industria de la Unión disminuyeron más de la mitad durante el período considerado, principalmente en el PIR. Si bien, en términos comparativos, ese descenso puede parecer espectacular, en términos absolutos es menos significativo, ya que la industria de la Unión no se orienta hacia la exportación. Los productores de la Unión sienten un gran apego por el mercado de la Unión. Sin embargo, cabe señalar que algunos de los productores de la Unión tienen, fuera de la Unión, empresas vinculadas que producen y venden para esos mercados, lo cual reduce la necesidad de exportar a partir de la Unión.
5.13. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(114)
Las medidas antidumping tuvieron un claro efecto positivo sobre la situación de la industria de la Unión. Durante el período considerado, todos los principales indicadores de perjuicio, como producción, productividad, existencias, volumen de ventas, precios de venta, inversiones, rentabilidad y flujo de caja, evolucionaron positivamente. Los beneficios obtenidos durante el PIR indican que la coyuntura económica era excepcionalmente favorable en el ciclo económico.
(115)
En lo que respecta a la cuota de mercado de la industria de la Unión, la ligera tendencia a la baja podría considerarse como un signo del perjuicio, en el sentido de que, a pesar de la capacidad de producción disponible, la industria de la Unión no consiguió aprovechar el incremento del consumo.
(116)
En conclusión, a la vista de la evolución positiva de los indicadores relativos a la industria de la Unión, se considera que la industria de la Unión no sufrió un perjuicio importante durante el período considerado. Por consiguiente, se examinó si era posible la reaparición del perjuicio en caso de expiración de las medidas.
G. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Resumen del análisis de la probabilidad de continuación del dumping y de reaparición del dumping perjudicial
(117)
Cabe recordar que, a pesar las medidas vigentes, las importaciones chinas aumentaron sustancialmente y absorbieron la mayor parte de la cuota de mercado perdida debido a las importaciones procedentes de terceros países. Los productores exportadores de la RPC siguieron practicando dumping a unos niveles significativos y, por consiguiente, no hay razón alguna para pensar que vayan a dejar de hacerlo. Además, durante el PIR, se llegó a la conclusión de que, de no haber habido medidas, los precios de importación chinos de las cantidades despachadas a libre práctica habrían estado subcotizados respecto a los de la industria de la Unión en un 12 %.
(118)
Cabe asimismo señalar que, en 2007, a raíz de un procedimiento antielusión, las medidas se ampliaron a las importaciones de silicio procedente de la República de Corea, independientemente de que estuviera declarado como producto originario de dicho país. La ampliación de las medidas tuvo un efecto positivo, puesto que las importaciones de silicio procedente de la República de Corea disminuyeron considerablemente.
(119)
La investigación reveló que los productores chinos tenían unas capacidades excedentarias significativas durante el PIR (aproximadamente 540 000 toneladas). A pesar del crecimiento esperado de la demanda en el PIR, se espera que el exceso de capacidad prosiga en los próximos años, como se explica en el considerando 74.
(120)
Como se ha mencionado anteriormente, el mercado de la Unión es la principal salida para la RPC, ya que el otro importante mercado de exportación, los Estados Unidos, tiene unas severas medidas antidumping, debido a las cuales dicho mercado es prácticamente inaccesible para las exportaciones chinas.
(121)
Se constató que los precios de importación chinos eran, de promedio, un 15 % más bajos que los precios de importación practicados por terceros países y que solo durante el PIR habían sido superiores en un 5 %. Habida cuenta del interés de los productores exportadores chinos por el mercado de la Unión, cabe temer que, en caso de derogarse las medidas, llegue al mercado de la Unión un enorme volumen de exportaciones a precios inferiores a los practicados por terceros países, lo cual tendría un importante efecto general a la baja sobre los precios.
(122)
EUSMET afirmó que el 56 % de la cuota de mercado que suponen las importaciones de terceros países, comparada con la cuota de mercado relativamente baja que representan las importaciones chinas, debería tener un efecto mucho más marcado sobre las cuotas de mercado de los productores de la Unión durante el PIR, en particular porque el precio de las importaciones de terceros países era un 5 % inferior al precio chino. A este respecto, la investigación reveló que, a pesar de que el precio de las importaciones de terceros países era un 5 % inferior a los precios de las importaciones procedentes de la RPC durante el PIR, la cuota de mercado de las primeras importaciones había disminuido un 4 % entre 2007 y el PIR, mientras que la de las importaciones procedentes de la RPC había aumentado un 34 % (véanse los cuadros 2 y 3). Durante ese mismo período, la cuota de mercado de la industria de la Unión permaneció estable. Por consiguiente, no puede concluirse que las importaciones de terceros países tuvieran un impacto decisivo en las cuotas de mercado de la industria de la Unión durante el PIR.
(123)
Se alegó que, al evaluar la evolución probable de los precios de exportación chinos, la Comisión no había tenido en cuenta el probable incremento de los costes de producción, imputable, en particular, a un incremento del coste de la electricidad, a una escasez de la oferta energética, a un aumento de los costes de inversión, a la elevada inflación y al incremento del precio de las materias primas y de los costes del transporte internacional. Aun cuando los costes de la electricidad aumentaran en China, no representarían el único elemento de coste importante. Además, no se facilitó ningún dato en relación con la magnitud de ese aumento ni su incidencia exacta sobre el coste total y sobre los precios de venta que resultarían de ello. Por lo que respecta a los demás elementos, son puramente especulativos o no están suficientemente justificados o cuantificados para poder sacar conclusiones significativas. Cabe, asimismo, precisar que es erróneo suponer que los precios de exportación se basan necesariamente en el nivel del coste de producción, ya que otros diversos factores también pueden influir el nivel del precio, por ejemplo las políticas gubernamentales o cuestiones relacionadas con la oferta y la demanda.
(124)
También se llegó a la conclusión de que, en los mercados de terceros países en los que no existen derechos antidumping, los precios de exportación chinos se situaban en niveles inferiores a los de la Unión.
(125)
Por tanto, se concluyó que el dumping continuaba y que, si se derogaran las medidas, probablemente el volumen de las importaciones objeto de dumping aumentaría, lo cual ejercería una presión a la baja sobre los precios practicados en la Unión, al menos a corto plazo. En consecuencia, no hay razón alguna para pensar que los precios de la RPC seguirán aumentando. Por consiguiente, hay una probabilidad de reaparición de un perjuicio, ya que ello afectaría negativamente a la rentabilidad de la industria de la Unión, así como a la recuperación financiera, observada durante el PIR.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping en la industria de la Unión: indicaciones y posible desarrollo durante el período posterior al PIR
(126)
Durante un período de aumento del consumo, la cuota de mercado de la industria de la Unión y la cuota de mercado de las importaciones procedentes de terceros países disminuyeron, mientras que la cuota de mercado de las importaciones chinas aumentaron significativamente. Teniendo en cuenta estos indicadores conjuntamente (es decir, la recuperación general de la industria de la Unión, pero la pérdida de cuota de mercado) y el hecho de que la coyuntura económica era excepcionalmente favorable en el ciclo económico, se examinó la evolución posterior al PIR para obtener una imagen más clara de probables tendencias futuras. También hay que recordar que la probabilidad de reaparición del perjuicio causado por una presión a la baja sobre los precios también puede verse acentuada por la evolución de la economía mundial y sus efectos sobre la demanda y el consumo.
(127)
Según los datos ajustados de Eurostat y la información facilitada por la industria de la Unión sobre la evolución del volumen de las ventas y de los precios en la Unión para el período de enero de 2009 a septiembre de 2009, se observó una clara y continua tendencia a la baja del volumen de ventas de la industria de la Unión. El volumen de ventas representaba un 52 % de la cantidad vendida durante los nueves meses correspondientes de 2008, mientras que los precios de venta medios habían permanecido en el mismo nivel que en 2008, debido a contratos a largo plazo y a reducciones de la producción.
(128)
En cuanto a la rentabilidad de la industria de la Unión, la evolución negativa fue significativa. Los niveles de beneficio disminuyeron de manera continua y se situaron en unos niveles muy bajos, incluso inferiores al 6,5 % previsto en la investigación original.
(129)
Cabe señalar que, debido a la crisis económica mundial, la demanda en la Unión disminuyó significativamente, lo cual tuvo un efecto negativo sobre los volúmenes de ventas y en la rentabilidad en el mercado de la Unión. La situación financiera de la industria de la Unión se deterioró, de modo que esta industria era más vulnerable. En esas circunstancias, dicha industria no podría superar los efectos nefastos de un aumento de las importaciones objeto de dumping procedentes de la RPC. Es posible que la situación siguiera deteriorándose bajo la presión de dichas importaciones.
(130)
Las importaciones chinas disminuyeron, tanto en términos de volumen como de precios, pero sobre todo en volumen. Los precios de las importaciones chinas disminuyeron más que los precios de la industria de la Unión (8 % y 2 %, respectivamente). No se detectó que hubiera subcotización ni ventas a precios excesivamente bajos durante el período posterior al PIR. Sin embargo, de no haber habido medidas, los precios de importación chinos habrían estado subcotizados respecto a los de la industria de la Unión en un 3 % y habría habido unas ventas con unos precios un 11 % más bajos. Además, se concluyó que, de haberse derogado las medidas, los precios de importación por cantidades destinadas al mercado libre habrían estado subcotizados respecto a los de la de la industria de la Unión en un 22 % y la venta a precios excesivamente bajos habría podido llegar al 38 %.
(131)
La encuesta reveló, asimismo, que los precios de exportación chinos en los mercados de terceros países no protegidos por derechos antidumping eran claramente inferiores a los de la Unión, en comparación con los observados durante el PIR, como se menciona en el considerando 123. Esto revela que, en período de crisis económica, aumenta la presión a la baja sobre los precios.
(132)
Sobre la base de lo anteriormente expuesto, y dada la clara tendencia a la baja de la situación financiera de la industria de la Unión, se concluyó que era probable una reaparición del perjuicio en caso de que se permitiera la expiración de las medidas.
3. Conclusiones sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio
(133)
Se estimó que, en caso de derogación de las medidas, había una probabilidad de un aumento significativo de las importaciones procedentes de China a la Unión objeto de dumping, lo cual ejercería una presión sobre los precios. Dicha situación pondría en peligro no solo las considerables inversiones efectuadas por la industria de la Unión para desarrollar y modernizar su producción, sino también el desarrollo de una nueva producción de silicio solar, que es un mercado de futuro. Además, la probabilidad de reaparición del perjuicio ha aumentado con la reciente crisis económica.
H. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observación preliminar
(134)
Con arreglo al artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si la continuación de las medidas antidumping en vigor sería contraria al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, es decir, los de la industria de la Unión, los importadores/operadores comerciales y usuarios del producto afectado.
(135)
Se recuerda que, en las reconsideraciones previas, se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Por otra parte, dado que la presente investigación es una reconsideración por expiración, requiere el análisis de una situación en la que las medidas antidumping se están aplicando y la evaluación de cualquier efecto negativo excesivo en las partes afectadas por las medidas antidumping existentes.
(136)
Sobre esta base, se examinó si, a pesar de las conclusiones anteriormente expuestas sobre la probabilidad de continuación del dumping y de reaparición del perjuicio, existían razones que llevaran a la conclusión de que no redunda en interés de la Unión mantener medidas en este caso concreto.
2. Intereses de la industria de la Unión
(137)
Se recuerda que los altos márgenes de beneficio obtenidos en 2007 y durante el PIR fueron el resultado del incremento de los precios de venta. No cabe esperar que este factor se mantenga en los próximos años.
(138)
La industria de la Unión ha demostrado ser una industria viable y competitiva, capaz de adaptarse a las condiciones variables del mercado. Esta afirmación se vio confirmada, en particular, por la positiva evolución de todos los principales indicadores de perjuicio durante el período considerado. El mantenimiento de las medidas desde la última reconsideración por expiración contribuyó al restablecimiento de la situación financiera de la industria de la Unión, y en particular de los niveles de precios del mercado de la Unión.
(139)
Durante el período considerado, la industria de la Unión demostró su compromiso con el mercado del silicio y mejoró significativamente su eficiencia. La industria de la Unión realizó considerables inversiones, no solo para mejorar su capacidad de producción, sino también para desarrollar la investigación y la tecnología en el proceso metalúrgico para la producción de silicio de gran pureza destinado a las industrias de la energía solar.
(140)
El mercado del silicio solar es un mercado con excelentes perspectivas de futuro, debido al crecimiento esperado de la energía solar en los próximos años. Por consiguiente, es fundamental para la industria de la Unión participar en ese nuevo mercado. A este respecto, dos productores de la Unión tienen previsto construir dos nuevas plantas de producción de silicio en la Unión a fin de responder a una parte de las necesidades del mercado de la Unión. Cabe señalar que las inversiones realizadas en este nuevo segmento de mercado dependen mucho de la existencia de la producción tradicional de silicio en la UE, ya que este es la principal materia prima utilizada en la producción de silicio solar.
(141)
Además, uno de los productores de la Unión anunció sus planes de invertir en nuevas instalaciones en la RPC a fin de responder al incremento esperado de las necesidades de silicio tradicional y de silicio solar en el mercado chino.
(142)
Como se ha mencionado anteriormente, en caso de derogarse las medidas, muy probablemente el perjuicio reaparecería, lo cual pondría en peligro las recientes inversiones realizadas por la industria de la Unión. Por consiguiente, el mantenimiento de las medidas contra las importaciones objeto de dumping procedentes de China redunda en beneficio de los intereses de la Unión.
3. Intereses de los importadores y operadores comerciales no vinculados
(143)
La Comisión envió cuestionarios a todos los importadores/operadores comerciales no vinculados conocidos. Respondieron al cuestionario dos importadores independientes que también son usuarios del producto afectado. Los comentarios de dichas empresas se examinan en la siguiente sección, relativa a los intereses de los usuarios. Un importador/operador comercial se dio a conocer, pero no respondió al cuestionario.
(144)
Habida cuenta de que, además de los suministros procedentes de la RPC, los importadores también tienen acceso a suministros de silicio, exentos de derechos antidumping, procedente de productores de la Unión o de productores de terceros países, como Noruega y Brasil, que tienen más del 56 % de la cuota de mercado de la Unión, se considera que en el mercado de la Unión se garantizan las condiciones de competencia.
(145)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto y dada la falta de cooperación de los operadores, y en ausencia de indicación en contrario, se concluyó que las medidas vigentes no tenían un efecto particularmente negativo sobre su situación financiera y que el mantenimiento de las medidas no afectaría a los importadores.
4. Intereses de los usuarios
(146)
Cabe recordar que EUSMET, una asociación de usuarios del sector químico, presentó una solicitud de reconsideración provisional limitada al examen del dumping. La Comisión envió cuestionarios a todos los usuarios no vinculados conocidos y a sus asociaciones. Cooperaron en la investigación doce usuarios, algunos de los cuales eran los principales importadores del silicio chino que se hallaba bajo el régimen de perfeccionamiento activo. Además, otra asociación de usuarios cooperó en la investigación enviando comentarios.
(147)
Los principales usuarios industriales de silicio en la Unión son industrias químicas e industrias del aluminio, que representan, respectivamente, un 60 % y un 40 % del consumo de la Unión.
(148)
En lo que respecta a la industria química, el silicio es la principal materia prima para la producción de siliconas utilizadas en multitud de aplicaciones, en particular en las industrias del automóvil y de la construcción, y para la producción de polisilicio utilizado en las industrias de la electrónica y de la energía solar. La proporción de silicio en el coste de producción de varios tipos de siliconas y de polisilicio varió entre un 2 % y un 35 %, dependiendo de los procesos de producción de cada tipo de producto transformado. Sin embargo, por término medio, la proporción de silicio en el coste total de producción de siliconas varía entre un 11 % y un 21 %, mientras que, en el coste total de la producción de polisilicio, se sitúa entre un 2 % y un 10 %. Con un derecho antidumping del 19 %, se estima que el impacto en los costes de producción de los usuarios de la industria química que se abastecen de silicio en la RPC se halla entre un 2 % y un 4 %. En lo que respecta a los demás usuarios, ese impacto es menor.
(149)
Algunas de las empresas que cooperaron en la investigación eran los principales importadores de silicio chino que se hallaba bajo el régimen de perfeccionamiento activo y, en consecuencia, exento de derechos antidumping. Sin embargo, dichas empresas alegaron que no podían absorber del derecho ni repercutirlo en sus clientes, y que el régimen de perfeccionamiento activo no suprimía la carga impuesta por las medidas vigentes, ya que tenían que destinar recursos importantes a las formalidades aduaneras y otros procedimientos administrativos. Además, consideraban que se veían obligadas a invertir en nuevas instalaciones en la RPC, a fin de estar cerca de la fuente de materias primas a bajo precio y ser más competitivas en el mercado asiático.
(150)
En lo que se refiere a la industria del aluminio, el silicio también es una importante materia prima en la producción de aleaciones de aluminio por los refinadores de aluminio. Dichas aleaciones se utilizan principalmente en las industrias del automóvil y de la construcción. La proporción de silicio en sus costes de producción varía entre un 8 % y un 10 %, dependiendo de la calidad de los desechos utilizados, los cuales ya contienen silicio. La mayoría de los refinadores de aluminio que cooperaron en la investigación compraron silicio procedente de terceros países no sujetos a derechos antidumping porque sus productos se destinan principalmente al mercado de la Unión y, por consiguiente, no pueden recurrir al régimen de perfeccionamiento activo. Con un derecho antidumping del 19 %, se estima que el impacto en los costes de producción de los usuarios de aluminio que se abastecen de silicio en la RPC es de aproximadamente un 2 %. En lo que respecta a los demás usuarios de aluminio, ese impacto es menor. La investigación reveló que la rentabilidad de los refinadores de aluminio no era particularmente elevada, de modo que el incremento de los precios del silicio tenía un impacto negativo sobre sus beneficios, ya que su margen era limitado.
(151)
La industria química tenía unos 14 000 trabajadores, y la industria del aluminio 6 000. Durante el período considerado, el empleo en la industria química aumentó un 8 %, mientras que en la industria del aluminio permaneció estable.
(152)
Todos los usuarios se opusieron enérgicamente al mantenimiento de las medidas, alegando que estaban en vigor desde hacía demasiado tiempo, que incrementaban artificialmente el nivel de los precios del silicio en el mercado de la Unión, con independencia de cuál fuera su origen, y que la industria de la Unión no había sufrido perjuicio durante el PIR. No obstante, habida cuenta de la cuota de mercado extremadamente importante que tienen los exportadores chinos de silicio destinado al perfeccionamiento activo y de la competencia en lo que respecta al silicio destinado al despacho a libre práctica, esta observación carece de fundamento. Si bien la investigación reveló que, en efecto, la mayor parte de la industria de la Unión no había sufrido perjuicio, en una reconsideración por expiración también es preciso examinar la cuestión de la probabilidad de reaparición del perjuicio. Como se ha indicado anteriormente (véase, en particular, el considerando 133), en el presente caso se da esa probabilidad.
(153)
EUSMET alegó que durante el PIR había escasez de silicio en el mercado de la Unión, como quedaba demostrado con su afirmación de que los pedidos de algunos de sus miembros no habían podido ser atendidos por los productos de terceros países. Sin embargo, dicho argumento no se justificó. En su evaluación de la capacidad disponible en el mercado, EUSMET solo tuvo en cuenta la capacidad de los productores de la Unión, y no tuvo en cuenta las importaciones de terceros países, incluida China, que se hallaban bajo el régimen de perfeccionamiento activo. En conclusión, se mantiene que no había escasez y que era posible atender la demanda del mercado gracias a las ventas de la industria de la Unión y al volumen de las importaciones.
(154)
EUSMET también alegó que la industria de la Unión limitaba deliberadamente su producción efectuando cierres estacionales, a fin de limitar las ventas con objeto de controlar los precios de venta. Un productor de la Unión recurrió a ceses de producción, pero durante ese período disponía de existencias suficientes para abastecer a sus clientes con arreglo a los contratos a largo plazo que había suscrito con ellos. Otro productor de la Unión también efectuó algunas reducciones de producción, pero solo en el período posterior al PIR, y dichas reducciones no se reprodujeron. Por consiguiente, se consideró que la alegación de EUSMET de que los cierres tenían por objeto controlar los precios carecía de fundamento.
(155)
Es comprensible que los usuarios quieran tener libre acceso a materias primas a bajo precio a fin de ser más competitivos. Consideran que la libre elección de la fuente de abastecimiento es un elemento fundamental, ya que, en su opinión, el libre acceso al silicio será más importante en el futuro, dado que se prevé un aumento de la demanda de silicio hasta 2013, en gran parte debido a los proyectos relacionados con la energía solar. EUSMET afirmó que, con el aumento previsto de la demanda en el mercado del silicio hasta 2013, la supuesta escasez se incrementará. Sin embargo, las cifras en las que se basan dichas afirmaciones muestran que, incluso en 2013, el consumo de la Unión será inferior al registrado durante el período considerado. Por consiguiente, no hay razón alguna para que la demanda de silicio no pueda atenderse en el futuro. Por otra parte, por sí sola, la libertad de elección de la fuente de abastecimiento no puede justificar la aceptación de prácticas de dumping. La competencia en el mercado de la Unión exige que todos los operadores se hallen en igualdad de condiciones.
(156)
Los usuarios de la industria química también hicieron hincapié en que la industria de la Unión seguirá siendo una fuente de abastecimiento importante, ya que garantiza la disponibilidad a corto plazo del producto afectado, la fiabilidad del suministro y una calidad superior a la del producto chino.
(157)
Sin embargo, la investigación demostró que las medidas vigentes no habían tenido un efecto negativo sobre sus actividades comerciales. En particular algunos usuarios de la industria química incrementaron considerablemente sus importaciones de silicio procedente de la RPC durante el período considerado, y la mayor parte de ellos se hallaban en una situación financiera saneada. En resumen, se consideró que, al igual que en anteriores revisiones por reconsideración, el mantenimiento de las medidas no tendría un efecto negativo significativo sobre los usuarios industriales, teniendo asimismo presente que el nivel de las medidas propuestas se reduciría notablemente.
5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(158)
Por todo lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso para no mantener las medidas antidumping en vigor.
I. MEDIDAS ANTIDUMPING
(159)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas, aunque a niveles inferiores. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones y alegaciones después de la comunicación de información. Si bien se analizaron las observaciones pertinentes presentadas, dicho análisis no dio lugar a ninguna modificación de los hechos ni de las consideraciones principales por las que se había decidido mantener las medidas antidumping.
(160)
A raíz de la reconsideración provisional con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, de dicho Reglamento, se debe establecer un derecho antidumping sobre las importaciones del producto afectado originario de la RPC al nivel del margen de perjuicio más bajo en el que se basan las medidas vigentes y al nivel de los márgenes de dumping constatados en la presente reconsideración.
(161)
En consecuencia, las medidas se establecerán al nivel de los márgenes de dumping constatados, es decir, 16,3 % para el único grupo de empresas que obtuvo un trato individual, y 19,0 % para todas las demás empresas.
(162)
Sobre esa base, a raíz de la investigación efectuada de conformidad con el artículo 13 del Reglamento de base, procede mantener las medidas ampliadas por el Reglamento (CE) no 42/2007 del Consejo (13) a las importaciones de silicio procedente de la República de Corea, independientemente de que esté declarado como producto originario de dicho país o no, pero a los niveles establecidos en el anterior considerando 161.
(163)
Se pedirá a los exportadores de la República de Corea que tengan previsto presentar una solicitud de exención del derecho antidumping ampliado en virtud del artículo 13, apartado 4, del Reglamento de base, que respondan a un cuestionario a fin de que la Comisión pueda determinar si está justificada una exención. Podrá concederse tal exención tras evaluarse la situación del mercado para el producto afectado, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad, las adquisiciones y las ventas, la probabilidad de que continúen prácticas que carecen de causa o de justificación económica suficiente, así como las pruebas de dumping. Es práctica habitual de la Comisión llevar a cabo investigaciones sobre el terreno. La solicitud deberá presentarse inmediatamente a la Comisión, junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas de exportación del producto considerado.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de silicio, actualmente clasificado en el código NC 2804 69 00, originario de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Tipo del derecho
Código TARIC adicional
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Todas las demás empresas
19 %
A999
3. Se mantiene la ampliación del derecho antidumping definitivo aplicable a importaciones procedentes de «todas las demás empresas» de la República Popular China (es decir, 19,0 %) a las importaciones del producto descrito en el apartado 1 procedentes de la República de Corea, independientemente de que se declare originario de la República de Corea o no (código TARIC 2804690010).
4. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Las solicitudes de exención del derecho ampliado, mencionado en el artículo 1, apartado 3, se presentarán por escrito en una de las lenguas oficiales de la Unión y deberán ir firmadas por un representante autorizado del solicitante.
2. La solicitud se enviará a la siguiente dirección:
Comisión Europea
Dirección General de Comercio
Dirección B
Despacho N-105 04/17
1049 Bruselas
BÉLGICA
Fax +32 22956505
3. De conformidad con el artículo 13, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, la Comisión, previa consulta al Comité consultivo, podrá autorizar, mediante una decisión, la exención del derecho ampliado mencionado en el artículo 1, apartado 3, para las importaciones efectuadas por empresas que no eludan las medidas antidumping impuestas por el actual Reglamento.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea y se mantendrá en vigor por un período de cinco años.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 25 de mayo de 2010.