PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 492/2010 DEL CONSEJO
de 3 de junio de 2010
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ciclamato sódico originario de la República Popular China y de Indonesia tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. MEDIDAS EN VIGOR
(1)
En virtud del Reglamento (CE) no 435/2004 (2), el Consejo, a raíz de una investigación antidumping («la investigación original»), estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ciclamato sódico originario de la República Popular China y de Indonesia (denominados conjuntamente en lo sucesivo «los países afectados»).
2. INVESTIGACIÓN ACTUAL
2.1. SOLICITUD DE RECONSIDERACIÓN
(2)
«Productos Aditivos SA», único productor de ciclamato sódico de la Unión, presentó una solicitud de reconsideración por expiración el 11 de diciembre de 2008.
(3)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas probablemente redundaría en una continuación o reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
2.2. INICIO
(4)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité Consultivo, que existen suficientes pruebas para el inicio de una reconsideración por expiración, la Comisión abrió el 10 de marzo de 2009 una investigación de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (3) («el anuncio de inicio»).
2.3. PERÍODO DE INVESTIGACIÓN
(5)
La investigación sobre la probabilidad de reaparición del dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el 31 de diciembre de 2008 («período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2005 y el final del PIR («el período considerado»).
3. PARTES AFECTADAS POR LA INVESTIGACIÓN
(6)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración por expiración al productor de la Unión solicitante, a los importadores, proveedores y usuarios conocidos, a los productores exportadores conocidos de China e Indonesia y a las autoridades de los países afectados.
(7)
Se ofreció a las Partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio, pero ninguno formuló una solicitud en ese sentido a la Comisión.
(8)
La Comisión envió cuestionarios a todos los productores exportadores conocidos de China e Indonesia. Dos empresas de China, pertenecientes al grupo Rainbow Rich Industrial Ltd., radicado en Hong Kong, y dos empresas de Indonesia manifestaron su disposición a cooperar y respondieron al cuestionario de dumping.
(9)
Otros dos productores chinos, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, y Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, se dieron a conocer. La investigación original concluyó que esas empresas no practicaban dumping en el mercado de la Unión. Por consiguiente, Fang Da Food Additive (Shenzhen) y Fang Da Food Additive (Yan Quan) no son objeto de la presente reconsideración por expiración.
4. VERIFICACIÓN DE LA INFORMACIÓN RECIBIDA
(10)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria a efectos de determinar la continuación o la probabilidad de reaparición del dumping y del perjuicio, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
4.1.
PRODUCTORES EXPORTADORES DE LA REPÚBLICA POPULAR CHINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
y la empresa vinculada Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong)
4.2.
PRODUCTORES EXPORTADORES DE INDONESIA
-
PT Golden Sari (Industria química), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3.
PRODUCTOR DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
-
Productos Aditivos SA, España
4.4.
IMPORTADOR/OPERADOR NO VINCULADO
-
Beneo Palatinit GmbH, Alemania
4.5.
USUARIO
-
Schweppes International Ltd., Países Bajos
5. DIVULGACIÓN DE LA INFORMACIÓN
(11)
Todas las Partes fueron informadas de los hechos y consideraciones principales sobre cuya base estaba previsto recomendar el establecimiento de derechos antidumping sobre las importaciones de ciclamato sódico originario de China y de Indonesia.
(12)
De conformidad con las disposiciones del Reglamento de base, se concedió a las Partes un plazo en el que podían realizar observaciones a raíz de esta comunicación.
(13)
Se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas presentadas por las Partes y, cuando se consideró apropiado, se modificaron en consecuencia las conclusiones definitivas.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. PRODUCTO AFECTADO
(14)
El producto afectado por esta reconsideración es el mismo que el de la investigación original, es decir, el ciclamato sódico originario de China e Indonesia («el producto afectado»), actualmente clasificado en el código NC ex 2929 90 00.
(15)
Según lo establecido en la investigación original, que ha sido confirmado por la presente reconsideración, el ciclamato sódico es un producto básico utilizado como aditivo alimentario, autorizado en la Unión Europea y en otros muchos países como edulcorante para alimentos y bebidas dietéticos o bajos en calorías. Tanto la industria alimentaria como los productores de edulcorantes de mesa dietéticos y bajos en calorías lo utilizan ampliamente. También es utilizado, en pequeños volúmenes, por la industria farmacéutica.
2. PRODUCTO SIMILAR
(16)
Como ocurrió en la investigación original, se ha mostrado que el producto afectado fabricado en China e Indonesia y vendido a la Unión es idéntico, en lo que se refiere a las características físicas y técnicas y en sus usos, al producto fabricado y vendido por el solicitante en el mercado de la Unión, o al fabricado y vendido en el mercado interior de Indonesia, que se utilizó asimismo como país análogo a efectos de determinar el valor normal por lo que se refiere a China.
(17)
Por tanto, todos estos productos deben considerarse productos similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. OBSERVACIONES PRELIMINARES
(18)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si se estaban produciendo prácticas de dumping actualmente y, en caso afirmativo, si la expiración de las medidas podía llevar a una continuación o reaparición de dichas prácticas. Se recuerda que en el contexto de las investigaciones en virtud de dicho artículo, no se reconsidera el trato de economía de mercado.
(19)
De conformidad con el artículo 11, apartado 9, del Reglamento de base, se utilizó la misma metodología que en la investigación original siempre que las circunstancias no hubieran cambiado. Con objeto de determinar la probabilidad de la continuación o reaparición del dumping, de conformidad con la práctica habitual, se hizo un muestreo de transacciones tomando los datos de cuatro meses, cada uno de los cuales era el último de un trimestre del PIR. Los resultados se comprobaron asimismo analizando algunas otras transacciones. Ningún operador discutió esta metodología.
(20)
Los datos procedentes de la base de datos de Eurostat mostraron que durante el PIR, se importaron en la Unión entre 3 000 y 5 000 toneladas del producto afectado. De ellas, más del 90 % procedía de China y el resto, de Indonesia. Prácticamente no se registraron importaciones de otros países.
2. IMPORTACIONES OBJETO DE DUMPING DURANTE EL PERÍODO DE INVESTIGACIÓN
2.1. REPÚBLICA POPULAR CHINA
2.1.1. País análogo
(21)
Con excepción de las empresas a las que se concedió trato de economía de mercado en la investigación original, el valor normal para China se determinó con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
(22)
En la investigación anterior se utilizó Indonesia como país de economía de mercado apropiado a efectos de determinar el valor normal por lo que se refiere a China.
(23)
Esta elección la propuso la Comisión en el anuncio de inicio y ninguna parte interesada se opuso en el plazo establecido.
(24)
Se consideró que los precios en Indonesia eran un sustituto razonable de los precios en China ya que aquel país tiene un mercado interior competitivo, donde se importa cada vez más de China y operan al menos seis productores. Además, se observa que el producto objeto de investigación solo se fabrica en la Unión, China e Indonesia. No se han presentado pruebas de lo contrario en la presente investigación.
(25)
Por consiguiente, se ha utilizado Indonesia como país análogo de economía de mercado a efectos de la presente reconsideración.
2.1.2. Productores exportadores chinos que cooperaron
2.1.2.1. Observaciones preliminares
(26)
De acuerdo con lo establecido en el considerando 8, dos productores pertenecientes al mismo grupo, «Rainbow Rich Industries», radicado en Hong Kong, cooperaron en la presente reconsideración. Entre los dos representan más de la mitad de las exportaciones a la Unión durante el PIR. Si no se tienen en cuenta la producción y los volúmenes de ventas de las empresas no sometidas a los procedimientos, los productores que cooperaron representaban más de las tres cuartas partes de la producción china total y casi la mitad de su capacidad. La representatividad en términos de exportaciones a la Unión fue superior al 80 %. Dado este nivel de cooperación, se utilizó la detallada información facilitada por los exportadores que cooperaron como fuente para la evaluación de la probabilidad de continuación o reaparición del dumping perjudicial de China.
(27)
Uno de los exportadores que cooperaron, Golden Time Enterprises (Shenzhen), exportó cantidades significativas a la Unión durante el PIR, mientras que su filial, Jintian Enterprises (Nanjing), no exporta a la UE desde que se impusieron las medidas. La información recogida durante la inspección in situ de la empresa que no exportó, Jintian Enterprises (Nanjing), permitió sin embargo hacerse una idea más detallada sobre el mercado interior chino, donde la empresa controla una parte significativa de la cuota de mercado y de la capacidad instalada.
(28)
Durante la investigación, una empresa china alegó que se celebran reuniones periódicas entre los principales productores nacionales a fin de fijar un precio de referencia para el mercado interior chino. Teniendo en cuenta la posición dominante de esos productores, este arreglo parece que consigue mantener los precios en el mercado interior chino a un nivel relativamente elevado.
2.1.2.2. Valor normal
(29)
El valor normal para Golden Time Enterprises (Shenzhen) se calculó como la media ponderada de todos los precios de venta interiores del tipo en cuestión durante el PIR, pagados o por pagar por clientes independientes.
2.1.2.3. Precio de exportación
(30)
El precio de exportación a la Unión de Golden Time Enterprises (Shenzhen) era el precio realmente pagado o por pagar por el producto cuando se vendió para exportarlo a la UE, debidamente ajustado.
2.1.2.4. Comparación de precios
(31)
El valor normal medio ponderado se comparó con el precio medio ponderado de exportación de cada tipo de producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, y a fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta las diferencias existentes entre los factores que, según se alegó y demostró, afectaban a los precios y a la comparabilidad de estos. Se realizaron ajustes en concepto de transporte interior y marítimo, seguros, crédito, mantenimiento y costes de envasado.
2.1.2.5. Margen de dumping
(32)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se estableció por tipo de producto comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de exportación en la misma fase comercial. Esta comparación mostró la existencia de dumping durante el PIR, a un nivel muy superior al determinado en la investigación original. La media ponderada del margen de dumping, expresada en porcentaje del precio cif en frontera de la Unión, fue del 30 % para Golden Time Enterprises.
2.1.3. Otros productores exportadores chinos
2.1.3.1. Observaciones preliminares
(33)
Las importaciones residuales de China representaron menos del 5 % del consumo en la Unión.
(34)
La Comisión basó sus conclusiones sobre los demás productores exportadores chinos en los datos recopilados durante la investigación y en las estadísticas oficiales de Eurostat.
2.1.3.2. Valor normal
(35)
El valor normal para los exportadores chinos que no cooperaron se determinó como media ponderada de los precios de venta en el mercado interior de los productores indonesios que cooperaron a clientes independientes.
2.1.3.3. Precio de exportación
(36)
El precio de exportación para los exportadores chinos que no cooperaron se determinó a partir de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. A falta de otra información más fiable, este precio se determinó a partir del precio cif de importación medio en la frontera de la Unión procedente de las estadísticas de importación de Eurostat durante el PIR.
2.1.3.4. Comparación de precios
(37)
El precio de exportación medio ponderado constatado para los exportadores chinos restantes se comparó con el valor normal medio ponderado de los productores indonesios verificados, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial.
(38)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se realizaron ajustes en concepto de transporte interior y marítimo, seguros, mantenimiento y costes de envasado. A falta de mayor información fiable, los ajustes se basaron en los costes verificados del exportador chino que cooperó.
2.1.3.5. Margen de dumping
(39)
Se estableció el margen de dumping como el importe en que el valor normal, como se calculó en el considerando 35, superaba al precio de exportación, como se estableció en el considerando 36. Los resultados así obtenidos revelan una clara continuación de las prácticas de dumping durante el período de validez de las medidas, con un margen de dumping superior al 5 %.
2.1.4. Conclusiones sobre el dumping de China
(40)
Por todo lo que antecede, se concluye que ha continuado el dumping de China durante el período de aplicación de las medidas.
2.2. INDONESIA
2.2.1. Observaciones preliminares
(41)
Como se indicó en el considerando 7, en esta reconsideración cooperaron dos productores, PT Golden Sari y PT Tunggak Waru Semi. Su representatividad por lo que se refiere a exportaciones a la Unión se situó entre el 40 % y el 60 % durante el PIR (4).
(42)
Los datos recopilados por la Comisión revelaron que hay al menos otros cuatro fabricantes del producto afectado en Indonesia. De acuerdo con esos datos, los productores que cooperaron representaban aproximadamente un tercio de la producción y la capacidad totales de Indonesia. Por lo tanto, la cooperación por parte de Indonesia en esta reconsideración ha sido reducida.
(43)
En vista de lo expuesto, y de acuerdo con el artículo 18 del Reglamento de base, la información sobre los precios en el mercado interior, los precios de exportación a otros países, la producción y la capacidad en Indonesia para los productores exportadores indonesios que no cooperaron se basó en los datos disponibles más adecuados, incluidos la denuncia y los datos de difusión pública. Se notificó a las autoridades indonesias competentes la aplicación del artículo 18 y las razones para ello. Las autoridades indonesias no formularon observaciones a este respecto.
(44)
De las dos empresas que cooperaron, solo una, PT Golden Sari, exportó a la Unión durante el PIR. Aunque no pudo determinarse ningún margen de dumping para PT Tunggak Waru Semi, ya que esta empresa no exportó a la Unión durante el PIR, sus datos se utilizaron, no obstante, para obtener información, entre otras cosas, sobre producción, capacidades y exportaciones a mercados de terceros países, lo que permitió tener una idea más detallada tanto sobre el mercado interior indonesio como sobre su mercado de exportación.
2.2.2. Productores exportadores indonesios que cooperaron
2.2.2.1. Valor normal
(45)
El valor normal para PT Golden Sari se calculó como la media ponderada de todos los precios de venta interiores del tipo en cuestión durante el PIR, pagados o por pagar por clientes independientes.
2.2.2.2. Precio de exportación
(46)
El precio de exportación para PT Golden Sari se estableció con arreglo a los precios realmente pagados o por pagar durante el PIR a clientes independientes en la Unión.
2.2.2.3. Comparación de precios
(47)
El valor normal medio ponderado se comparó con el precio medio ponderado de exportación en la Unión del producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial.
(48)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se realizaron ajustes en concepto de transporte internacional, seguros, transporte interior, envasado y costes de crédito.
2.2.2.4. Margen de dumping
(49)
El resultado de la comparación del valor normal y el precio de exportación indicó que no se había producido dumping durante el PIR por parte de la empresa PT Golden Sari.
2.2.3. Otros productores exportadores indonesios
2.2.3.1. Observaciones preliminares
(50)
Como se indica en el considerando 43, debido al reducido nivel de cooperación por parte de Indonesia, el margen de dumping de los exportadores que no cooperaron se determinó de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, es decir, a partir de los datos disponibles.
2.2.3.2. Valor normal
(51)
El valor normal se determinó como el valor normal medio ponderado que se había calculado para los dos productores que cooperaron.
2.2.3.3. Precio de exportación
(52)
A falta de otra información más fiable, el precio de exportación para los exportadores indonesios que no cooperaron se determinó a partir del precio cif de importación medio en la frontera de la Unión procedente de las estadísticas de importación de Eurostat durante el PIR.
2.2.3.4. Comparación de precios
(53)
La media ponderada del precio de exportación a la Unión para Indonesia obtenido de esta manera se comparó a precios de fábrica con el valor normal medio ponderado establecido para los productores indonesios que cooperaron.
(54)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se realizaron ajustes en concepto de transporte internacional, seguros, transporte interior, mantenimiento, envasado y costes de crédito.
2.2.3.5. Margen de dumping
(55)
La comparación del valor normal con el precio de exportación, como se ha mencionado anteriormente, mostró la existencia de dumping. El margen de dumping constatado, como porcentaje del precio cif de importación en la frontera de la Unión, se situó en torno al 30 %.
2.2.4. Conclusiones sobre el dumping de Indonesia
(56)
Por todo lo que antecede, se concluye que ha continuado el dumping por parte de una parte significativa de los productores indonesios durante el período de aplicación de las medidas.
3. EVOLUCIÓN DE LAS IMPORTACIONES EN CASO DE DEROGACIÓN DE LAS MEDIDAS
(57)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que reapareciese el dumping en caso de expirar las medidas vigentes en contra de China e Indonesia.
(58)
Con objeto de determinar la probabilidad de que reapareciera el dumping, en caso de derogarse las medidas, la Comisión examinó la información disponible sobre las circunstancias de los exportadores y las condiciones de mercado. El análisis se basó fundamentalmente en la información facilitada en las respuestas al cuestionario de los productores que cooperaron, que se comprobó durante las inspecciones in situ. También se han utilizado otras fuentes de información, como las estadísticas de importación de Eurostat y las estadísticas oficiales de los países afectados sobre exportación y mercado.
3.1. CHINA
3.1.1. Observaciones preliminares
(59)
Como se señala en el considerando 26, los productores que cooperaron representaban más de las tres cuartas partes de la producción china durante el PIR. Dado el elevado nivel de cooperación, se determinó que se podía recabar directamente del productor exportador información fiable sobre las exportaciones del producto afectado a la Unión durante el PIR. Más en general, la información relativa al mercado interior chino se recabó de los dos productores verificados.
(60)
Se recuerda que la investigación mostró que se ha mantenido el dumping por parte de las empresas chinas afectadas por esta reconsideración a un nivel mucho mayor que en la investigación original.
3.1.2. Capacidad no utilizada y existencias
(61)
De acuerdo con los datos recopilados por la Comisión durante la investigación, la capacidad de producción libremente disponible de las empresas afectadas por esta reconsideración en China es varias veces superior a las dimensiones del mercado de la Unión. La investigación ha mostrado que no es probable que el consumo interno en China esté en condiciones de absorber esta capacidad suplementaria en una medida significativa.
(62)
Un productor chino alegó que tenía la intención de reducir su capacidad de producción de manera considerable después del PIR. No obstante, no se aportaron pruebas tangibles de esta afirmación. Incluso si ello pudiera dar lugar teóricamente a una reducción de la capacidad china, podría incitar sin embargo al resto de productores chinos a incrementar la utilización de su capacidad libremente disponible para cubrir ese vacío que podría aparecer en las exportaciones de China.
(63)
Más aún, la capacidad de otros mercados de terceros países para absorber magnitudes significativas adicionales de importaciones chinas es limitada. En primer lugar, algunos grandes países no importan el producto afectado por razones reglamentarias (entre otros los Estados Unidos, India, Japón, México, Corea del Sur y todo Oriente Medio). Por otra parte, según la información recogida durante la investigación, no parece que los restantes mercados importantes para el ciclamato sódico (América del Sur, Sudáfrica y Asia) vayan a crecer de manera significativa en los próximos años. Por consiguiente, el mercado de la Unión seguiría siendo un mercado clave para este producto, atractivo no solo a causa de su tamaño, sino también por la existencia de unos canales de distribución bien conocidos e implantados para importar el producto.
(64)
Se estudió por último si el exceso de capacidad podría canalizarse hacia la fabricación de otros productos en las empresas afectadas. Sin embargo, esto era improbable, ya que los productores verificados no fabrican ningún otro producto en cantidades significativas y no está demostrado que los demás productores chinos de ciclamato sódico pudieran pasarse fácilmente a otros productos.
(65)
Lo expuesto anteriormente pone de manifiesto una probable continuación de grandes volúmenes de exportación de China hacia la Unión, en caso de derogación de las medidas.
3.1.3. Relación entre los precios en la Unión y los precios en el mercado interior chino
(66)
La Comisión observó que los grandes volúmenes de importaciones chinas con destino a la Unión se vendían a precios inferiores a los practicados en el mercado interior chino. Los precios de venta de esas importaciones, teniendo en cuenta su nivel y la cuota de mercado de las importaciones chinas objeto de dumping, deben considerarse como el precio de referencia en la Unión: los demás exportadores chinos que deseen introducirse en el mercado en cantidades significativas deberían situarse muy probablemente al nivel de precios más bajo, practicando dumping ellos mismos.
3.1.4. Relación entre los precios de exportación a terceros países y los precios en el mercado interior chino
(67)
La Comisión comparó los precios de exportación chinos verificados a terceros países con el precio interior chino verificado, para examinar más detalladamente el comportamiento de los precios de los exportadores chinos en caso de supresión de las medidas.
(68)
Se constató que esos precios de exportación a terceros países eran sistemáticamente más bajos que los precios interiores y que correspondían a los precios de exportación a la UE, subrayando un patrón de comportamiento de dumping que reviste carácter estructural en este sector en China.
3.1.5. Relación entre los precios de exportación a terceros países y el nivel de precios en la Unión
(69)
La Comisión comparó los precios de exportación chinos a terceros países con los precios aplicados en la Unión, con el fin de determinar si pudiera ser una incitación para desviar las exportaciones a la Unión en caso de supresión de las medidas.
(70)
En general, los precios chinos de exportación a terceros países estaban al mismo nivel que los precios en la Unión, lo cual confirma la improbabilidad de que los exportadores chinos desvíen las exportaciones de la UE hacia otros mercados.
3.1.6. Conclusiones sobre China
(71)
La evaluación de los factores mencionados mostró que los exportadores afectados por la reconsideración siguieron exportando volúmenes muy elevados del producto afectado a la Unión, a precios objeto de dumping. Las exportaciones chinas a otros terceros países se realizan asimismo a precios objeto de dumping, lo que confirma un patrón de comportamiento de dumping de carácter estructural. Los precios en el mercado interior chino son elevados y nada indica que vayan a bajar en un futuro próximo. Habida cuenta de la considerable capacidad libremente disponible de los exportadores chinos, la falta de otros mercados importantes para absorber dicha capacidad, y el atractivo del mercado de la UE, los productores exportadores chinos podrían verse incitados a dirigir volúmenes aún mayores a precios objeto de dumping al mercado de la Unión, en caso de derogación de las medidas.
(72)
Tras estudiar los datos y la información anteriormente mencionados, se concluye que es probable que continúe o reaparezca el dumping de China si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
3.2. INDONESIA
3.2.1. Observaciones preliminares
(73)
Como se explica en el considerando 42, los productores que cooperaron representaban una minoría de la producción y de la capacidad indonesias y, por tanto, se aplicó el artículo 18.
(74)
Se recuerda también que la investigación concluyó que Indonesia siguió practicando el dumping durante el PIR con los productores que no cooperaron.
3.2.2. Capacidad no utilizada y existencias
(75)
Durante la reconsideración, se pudo determinar que la capacidad libremente disponible total en Indonesia equivale a más de tres cuartas partes del tamaño del mercado de la Unión. Aunque se excluyera al exportador que cooperó, la capacidad libre restante seguiría representando casi la mitad del mercado de la Unión. Las estadísticas oficiales de Indonesia muestran que los productores indonesios están perdiendo cuotas de mercado ante la agresiva política de precios de sus competidores chinos, tanto en el mercado interior como en el internacional. Es probable, por tanto, que la capacidad libremente disponible de Indonesia aumente aún más en un futuro próximo.
(76)
Se examinó si la capacidad libremente disponible total en Indonesia podrían absorberla las ventas a terceros países, pero como se expone en el considerando 63, no está previsto que los mercados de terceros países puedan absorber de manera significativa el exceso de capacidad existente. También se examinó si el exceso de capacidad podrían absorberlo las ventas en el mercado interior. Sin embargo, como se ha indicado anteriormente, de acuerdo con los datos oficiales de Indonesia, la cuota de mercado de los productores indonesios en el mercado interior es cada vez menor por la presión de las importaciones chinas. Por último, se estudió la posibilidad de desviar la producción hacia otros productos similares; por la misma razón que se ha aducido en el considerando 64, no es probable que se pueda utilizar el exceso de capacidad de esa manera.
(77)
En conclusión, la amplia (y creciente) capacidad disponible en Indonesia se dirigiría, de forma significativa, hacia la Unión en caso de derogarse las medidas.
3.2.3. Relación entre los precios en la Unión y los precios en el mercado interior indonesio
(78)
Los precios en el mercado interior indonesio son más elevados que los practicados en el mercado de la Unión, a pesar de la creciente presión que ejercen las exportaciones chinas en el mercado indonesio. Teniendo en cuenta los bajos niveles de precios de las importaciones chinas en la Unión para este producto, que es bastante homogéneo, esos precios serían el precio de referencia al que los exportadores indonesios se situarían con toda probabilidad, practicando dumping ellos también, si las medidas dejaran de tener efecto. Esta consideración es aplicable tanto a los exportadores que cooperaron como a los que no cooperaron.
(79)
Si las medidas dejaran de tener efecto solo para Indonesia y no para China, el mercado de la Unión sería aún más atractivo para los productores indonesios desde el punto de vista de los precios. De hecho, sin derechos antidumping, podrían aumentar sus precios para aprovechar que los exportadores chinos deberían seguir pagándolos. Hay que añadir que, en una situación similar en relación con los niveles de precios y los diferenciales de precios de los exportadores chinos e indonesios observados en la investigación original, estos últimos exportaron unos volúmenes muy elevados a la UE.
(80)
Por último, hay que señalar también que las exportaciones de Indonesia a la UE han descendido de forma constante tras la imposición de las medidas, lo cual reforzaría la conclusión según la cual los exportadores indonesios no pueden o no desean vender cantidades significativas en el mercado de la UE a precios que no sean objeto de dumping.
3.2.4. Relación entre los precios de exportación a terceros países y los precios en el mercado interior indonesio
(81)
Por lo que se refiere a los productores exportadores que cooperaron, se ha comprobado que sus precios de exportación verificados a terceros países son más altos que los precios en el mercado indonesio.
(82)
En cuanto a los exportadores que no cooperaron, no fue posible obtener datos individuales durante la investigación. Las estadísticas oficiales de Indonesia disponibles sobre los precios de exportación medios de todas las exportaciones indonesias se revelan inexactas en términos absolutos y sobrevaloran los precios de exportación de manera muy significativa. No obstante, se puede deducir de esas mismas estadísticas que los precios de exportación a terceros países son inferiores a los precios de exportación a la Unión. Eso indicaría que, al menos una parte significativa de las exportaciones indonesias a terceros países se habría hecho asimismo a precios objeto de dumping. En todo caso, las estadísticas indonesias sobre exportación muestran una fuerte disminución de los volúmenes exportados, lo que destaca que, al nivel actual de los precios, los exportadores indonesios padecen la competencia china.
3.2.5. Relación entre los precios de exportación a terceros países y los precios en la Unión
(83)
Por lo que respecta al productor que cooperó, se comprobó que los precios de exportación a terceros países eran generalmente superiores a los niveles de precios en la Unión. Sin embargo, por lo que se refiere a los demás productores indonesios, las estadísticas oficiales de Indonesia disponibles sugieren lo contrario. Ello indica que una parte significativa de exportadores indonesios practica dumping también a la hora de exportar a terceros países.
(84)
Esta diferencia de precios entre los precios de exportación a la Unión y los precios de exportación al resto del mundo pone de relieve que se incita a los exportadores indonesios a desviar las exportaciones hacia la Unión. Esta conclusión se reforzaría si se permitiera la expiración de las medidas sobre las importaciones originarias de China.
3.2.6. Conclusiones sobre Indonesia
(85)
La evaluación de los factores mencionados mostró que las exportaciones indonesias se han realizado en una medida significativa a precios objeto de dumping en los mercados de la Unión y de terceros países, lo que confirma un patrón de comportamiento de dumping de carácter estructural. Habida cuenta de la considerable capacidad libremente disponible de los exportadores indonesios, la falta de otros mercados importantes para absorber dicha capacidad y el atractivo del mercado de la UE, los productores exportadores podrían verse incitados a dirigir grandes cantidades a precios objeto de dumping al mercado de la Unión, en caso de derogación de las medidas.
(86)
Tras estudiar los datos y la información anteriormente mencionados, se concluye que es probable que continúe o reaparezca el dumping de Indonesia si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
4. OBSERVACIONES RECIBIDAS TRAS LA COMUNICACIÓN
(87)
Las autoridades indonesias no respondieron en el plazo reglamentario a la notificación de que se podía aplicar el artículo 18 a los productores que no cooperaron. No obstante, tras la comunicación, las autoridades indonesias y uno de los productores indonesios que cooperaron alegaron que dos de los productores indonesios que cooperaron representan un segmento considerable de la industria indonesia. Las Partes alegaron que, por todo ello, el nivel de cooperación de Indonesia debe considerarse significativo y no hace falta aplicar el artículo 18. Por otra parte, las Partes antes mencionadas alegaron que, ya que algunos productores indonesios no exportaron a la Unión durante el PIR, no estaban en condiciones de cooperar. Por último, teniendo en cuenta que uno de los productores que cooperaron representaba una parte muy grande de las exportaciones indonesias, se afirmó que estos productores que cooperaron debían considerarse representativos y que el hecho de no haberse detectado dumping por parte de esta empresa debería dar lugar a la expiración de las medidas relativas a Indonesia.
(88)
Debe aclararse que el artículo 18 no se aplicó a los productores que cooperaron, cuyos datos se tuvieron plenamente en cuenta durante la investigación. En cuanto a la aplicación del artículo 18 al resto de los productores indonesios, se deduce que, a falta de información procedente de esas Partes, los servicios de la Comisión no podían sino confiar en los datos disponibles más adecuados. Hay que recordar que para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping en las reconsideraciones por expiración, los servicios de la Comisión tienen que evaluar asimismo elementos referentes a la situación de la totalidad de la industria del país de exportación, como la capacidad, la producción y los precios en el mercado interior, así como las exportaciones a terceros países.
(89)
Como las empresas fabricantes de Indonesia que no cooperaron representan una gran parte de la industria indonesia tanto en términos de exportaciones a la Unión como en términos de producción y exportaciones a terceros países, la Comisión confirma la aplicación del artículo 18 en relación con los productores indonesios que no cooperaron de acuerdo con lo establecido en el considerando 41.
(90)
Por lo que respecta a la solicitud de supresión de las medidas que afectan a las exportaciones de Indonesia, hay que señalar que las autoridades de este país no aportaron ninguna información que pudiera modificar la conclusión de la Comisión sobre la representatividad del exportador que cooperó, que corresponde a entre un 40 % y un 60 % del total de las exportaciones indonesias durante el PIR, como se señala en el considerando 41. Por lo tanto, el exportador que cooperó del que se constató que no practicaba dumping no se puede considerar representativo de todas las exportaciones indonesias. El resto de las exportaciones de Indonesia se realizaron a precios objeto de dumping, como se indica en el considerando 55. Por consiguiente, se confirma la conclusión según la cual ha continuado el dumping de esa parte de las exportaciones de Indonesia. Además, la falta de continuación del dumping no es, por sí misma, un motivo suficiente para interrumpir las medidas antidumping, si se determina la probabilidad de reaparición, como ocurre en la reconsideración por expiración. En conclusión, no se pudo aceptar la solicitud de interrupción de las medidas basándose en la ausencia de dumping por parte del exportador indonesio que cooperó.
(91)
Las autoridades indonesias y uno de los productores indonesios que cooperaron solicitaron igualmente la plena divulgación de las cifras del total de las exportaciones indonesias a la Unión. Pero se recuerda también que la indización de esos datos (véase la nota correspondiente al considerando 41) fue necesaria para proteger la confidencialidad de los datos comerciales sensibles del productor exportador indonesio. Las pequeñas dimensiones del mercado y el número limitado de Partes interesadas justifican la indización de esas cifras. En suma, existen motivos para mantener la confidencialidad y, por ende, no se puede aceptar la solicitud de divulgar las cifras del total de las exportaciones indonesias a la Unión.
5. CONCLUSIÓN SOBRE LA PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(92)
En vista de lo anterior, se concluye que, en caso de derogarse las medidas, es probable que continuara el dumping de los países afectados por esta reconsideración.
D. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(93)
El ciclamato sódico solo lo fabrica en la Unión el productor solicitante, Productos Aditivos SA. Por lo tanto, se considera que esta empresa constituye la industria de la Unión a efectos del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
2. CONSUMO DE LA UNIÓN
(94)
Los datos sobre el consumo de la Unión se basaron en el volumen combinado de las importaciones del producto afectado en la Unión con arreglo a las estadísticas de Eurostat y las ventas totales verificadas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Teniendo en cuenta que esos datos proceden de dos fuentes y que debe mantenerse la confidencialidad sobre las ventas del solicitante, la evolución del consumo se indica en forma de índices.
(95)
El consumo de ciclamato sódico de la Unión osciló entre 5 000 y 7 000 toneladas durante el período considerado. Aumentó un 6 % entre 2005 y 2006 y un 15 % entre 2006 y 2007. Luego cayó un 18 % entre 2007 y el PIR.
Cuadro 1
Consumo de la Unión
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
106
122
103
3. IMPORTACIONES PROCEDENTES DE LOS PAÍSES AFECTADOS
3.1. ACUMULACIÓN
(96)
La Comisión examinó si los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados debían evaluarse acumulativamente, de acuerdo con los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. En dicho artículo se establece que los efectos de las importaciones procedentes de más de un país que sean objeto simultáneamente de investigaciones antidumping solo se podrán evaluar acumulativamente si se determina a) que el margen de dumping establecido en relación con las importaciones de cada país proveedor es superior al margen mínimo definido en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base y que el volumen de las importaciones de cada país no es insignificante, y b) que procede efectuar la evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones a la luz de las condiciones de competencia entre los productos importados y las condiciones de competencia entre los productos importados y el producto similar de la Unión.
(97)
Se comprobó, en primer lugar, que los márgenes de dumping determinados para cada uno de los países afectados eran superiores al margen mínimo. Además, el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de cada uno de esos países no era insignificante a efectos de lo dispuesto en el artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base. De hecho, el volumen de las importaciones procedentes de China e Indonesia representó alrededor del 50 % del consumo de la Unión durante el PIR. Al calcular el volumen de importaciones, se excluyeron las importaciones que no fueron objeto de dumping.
(98)
La investigación mostró además que las condiciones de competencia tanto entre las importaciones objeto de dumping como entre estas y el producto de la Unión similar eran análogas. Se constató que, con independencia de su origen, el ciclamato sódico producido o vendido por los países afectados y el producido o vendido por la industria de la Unión compiten entre sí, ya que son similares en cuanto a sus características básicas, ampliamente intercambiables desde el punto de vista del usuario y se distribuyen a través de los mismos canales de distribución. Los precios relativos a las importaciones de China sometidas a las medidas y a las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia eran también del mismo orden de magnitud. Además, al comparar los precios en la misma fase comercial, se constató que representaban una subcotización de los precios de la industria de la Unión.
(99)
A la luz de lo expuesto, se consideró que se cumplían todos los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base en relación con las importaciones procedentes de China sometidas a las medidas y con las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, y que debían evaluarse acumulativamente los efectos de dichas importaciones.
3.2. VOLUMEN Y CUOTA DE MERCADO DE LAS IMPORTACIONES OBJETO DE DUMPING
(100)
Véase a continuación la evolución de las importaciones objeto de dumping de China e Indonesia y su cuota de mercado durante el período considerado:
Cuadro 2
Total de importaciones objeto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
109
198
195
Cuadro 3
Cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
103
161
189
(101)
Los volúmenes de importaciones objeto de dumping así como la cuota de mercado de dicho tipo de importaciones casi se duplicaron durante el período considerado.
3.3. EVOLUCIÓN Y COMPORTAMIENTO DE LOS PRECIOS DE LAS IMPORTACIONES DEL PRODUCTO AFECTADO
3.3.1. Evolución de los precios
(102)
El precio medio de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados evolucionó durante el período considerado como sigue:
Cuadro 4
Precios medios de las importaciones objeto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
103
104
99
(103)
La información del cuadro 4 procede de los datos estadísticos disponibles, incluidos los de Eurostat. La tendencia general de los precios de importación a la Unión muestra un aumento hasta el año 2007 y, a continuación, una disminución durante el PIR por debajo del nivel de 2005.
3.3.2. Subcotización de los precios
(104)
Para determinar la subcotización de los precios, la Comisión basó su análisis en la información facilitada, en el curso de la investigación, por el productor exportador chino que cooperó. Para las demás empresas tanto de China como de Indonesia que no cooperaron con la investigación, se determinó la subcotización de los precios con referencia a los datos de Eurostat.
(105)
El enfoque utilizado para calcular la subcotización de los precios sigue el de la investigación original. Se compararon los precios (comprendidos los derechos antidumping) de las importaciones del productor exportador con los precios de la industria de la Unión, utilizando medias ponderadas para las mismas calidades de producto durante el PIR. Los precios de la industria de la Unión se ajustaron a precios de fábrica, y se compararon con los precios de importación CIF en la frontera de la Unión, más derechos antidumping y derechos de aduana. Se compararon los precios en la misma fase comercial, con los debidos ajustes en caso necesario, y tras deducir bonificaciones y descuentos.
Cuadro 5
Subcotización de los precios
2008 (PIR)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Otras empresas
3,2 %
Indonesia:
-
Otras empresas:
18,7 %
4. IMPORTACIONES PROCEDENTES DE OTROS PAÍSES
Las importaciones procedentes de otros terceros países eran insignificantes (menos de 50 toneladas anuales) durante el período considerado y, por tanto, no pudieron afectar a la situación de la industria de la Unión.
5. SITUACIÓN ECONÓMICA DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(106)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes relacionados con la situación de la industria de la Comunidad entre 2005 y el PIR.
(107)
A fin de respetar la información comercial confidencial, ha sido necesario presentar la información referente a la industria de la Unión en forma indizada.
5.1. PRODUCCIÓN, CAPACIDAD DE PRODUCCIÓN Y UTILIZACIÓN DE LA CAPACIDAD
(108)
La producción de la industria de la Unión disminuyó un 13 % entre 2005 y el PIR. Puesto que la capacidad de producción permaneció inalterada durante el mismo período, la utilización de la capacidad disminuyó un 10 %, conforme a la evolución de la producción.
Cuadro 6
En índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Capacidad de producción
100
100
100
100
Volumen de producción
100
106
88
87
Utilización de la capacidad
100
106
88
87
5.2. VENTAS EN LA UNIÓN
(109)
Los datos del cuadro 7 muestran un descenso claro en el volumen de ventas de la industria de la Unión. Esta situación resulta aún más grave si se observa el incremento en el consumo general del 3 % en el mismo período, como se pone de relieve en el cuadro 1. La cuota de mercado de la industria de la Unión sufrió una caída considerable entre 2005 y el PIR. Ello contrasta con el aumento creciente y constante de las cuotas de mercado (véase el considerando 100) de las importaciones objeto de dumping acumuladas de China e Indonesia a lo largo del período considerado. La industria de la Unión aumentó sus precios de venta unitarios, mientras que los volúmenes disminuyeron. En resumidas cuentas, a pesar del aumento de los precios unitarios, la industria de la Unión siguió generando pérdidas en sus ventas de ciclamato sódico durante el PIR.
Cuadro 7
En índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Volumen de ventas
100
93
81
72
Cuota de mercado
100
88
66
70
Precios de venta unitarios
100
100
108
123
5.3. EXISTENCIAS
(110)
El nivel de existencias del productor de la Unión fluctuó considerablemente entre 2005 y el PIR, y cayó casi a la mitad durante el período considerado.
Cuadro 8
Índice
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Existencias (en toneladas)
100
113
29
53
5.4. RENTABILIDAD
(111)
A pesar de una ligera mejoría general, la rentabilidad de la industria de la Unión permaneció negativa de forma constante a lo largo del período considerado.
5.5. EMPLEO, PRODUCTIVIDAD Y REMUNERACIONES
(112)
El empleo en la industria de la Unión disminuyó un 19 % durante el período considerado. La productividad por empleado (establecida sobre la base del número de toneladas producidas dividido por el número de empleados) aumentó. El coste laboral medio por empleado aumentó un 5 % durante el período considerado.
Cuadro 9
En índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Empleo
100
88
91
81
Coste laboral por empleado
100
99
81
105
Productividad (por empleado)
100
121
97
107
5.6. INVERSIÓN Y RENDIMIENTO DE LAS INVERSIONES
(113)
Durante el período considerado, las inversiones disminuyeron casi a la mitad, lo cual refleja la situación globalmente negativa del productor de la Unión. El rendimiento de las inversiones, expresado como la relación entre el beneficio neto del único productor de la Unión y el valor contable bruto de sus activos fijos, se refleja en la tendencia de rentabilidad. Disminuyó considerablemente (casi un 80 %) durante el período considerado.
Cuadro 10
En índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Inversión
100
44
7
53
Rendimiento del capital invertido
100
54
20
21
5.7. FLUJO DE CAJA Y CAPACIDAD DE REUNIR CAPITAL
(114)
El flujo de caja de la industria de la Unión solo se pudo evaluar en relación con la actividad total de dicha industria. Se mantuvo ligeramente positivo en 2005 pero se deterioró en el período posterior y se tornó negativo en el resto del período considerado. También se hizo más difícil obtener capital para la industria de la Unión a causa de las pérdidas sufridas durante el período considerado.
5.8. MAGNITUD DEL DUMPING
(115)
El dumping practicado por los dos países afectados continuó durante el PIR, con excepción del productor exportador indonesio que cooperó. Teniendo en cuenta el volumen total exportado y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados, ese impacto no se puede considerar insignificante.
5.9. RECUPERACIÓN DE ANTERIORES PRÁCTICAS DE DUMPING
(116)
En marzo de 2004 se impusieron medidas antidumping contra las importaciones de ciclamato sódico originario de China e Indonesia. En ese período se observó solo una recuperación parcial de la situación de los productores de la Unión, como se ha detallado más arriba.
5.10. CONCLUSIÓN SOBRE EL PERJUICIO
(117)
La presencia de importaciones a bajo precio procedentes de China e Indonesia aumentó sensiblemente en el mercado de la Unión. Algunos indicadores de perjuicio para la industria de la Unión muestran síntomas de recuperación, mientras que otros señalan una evolución negativa.
(118)
Teniendo en cuenta el empeoramiento global experimentado por el único productor de la Unión, así como la magnitud de los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de China e Indonesia y la importante subcotización de los precios observada, se consideró que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante.
6. IMPACTO DE LAS IMPORTACIONES OBJETO DE DUMPING PROCEDENTES DE LOS PAÍSES AFECTADOS E IMPACTO DE OTROS FACTORES
6.1. EFECTO DE LAS IMPORTACIONES OBJETO DE DUMPING PROCEDENTES DE LOS PAÍSES AFECTADOS
(119)
Como ha quedado establecido en el considerando 100, el volumen y la cuota de mercado acumulados de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados casi se duplicaron durante el período considerado. También se detectó una subcotización de precios significativa en los dos países afectados. Teniendo en cuenta la clara coincidencia temporal entre el deterioro de la situación de la industria de la Unión y el significativo aumento de las importaciones objeto de dumping acumuladas de China e Indonesia, dichas importaciones han causado un perjuicio a la industria de la Unión. De hecho, las importaciones objeto de dumping procedentes de China e Indonesia han aumentado su penetración en el mercado de la UE y han ocupado cuotas de mercado importantes que correspondían previamente al productor de la Unión.
6.2. IMPACTO DE OTROS FACTORES
(120)
La Comisión ha analizado si otros factores conocidos, además de las importaciones objeto de dumping, podían haber influido en el perjuicio continuado sufrido por el productor de la Unión, con objeto de asegurarse de que el posible perjuicio causado por tales factores no se atribuya a las importaciones objeto de dumping.
6.2.1. Impacto de las importaciones que no fueron objeto de dumping procedentes de China e Indonesia
(121)
El volumen de las importaciones que no fueron objeto de dumping procedentes de China e Indonesia disminuyó continuamente en el período considerado. Los precios correspondientes de esas importaciones eran siempre más elevados que los de las importaciones objeto de dumping. Por esas razones, las importaciones que no fueron objeto de dumping procedentes de China e Indonesia no contribuyeron al perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
6.2.2. Rendimiento en los mercados de exportación
(122)
Las ventas de exportación realizadas por el productor de la Unión fuera de la UE representaron menos del 25 % del total de sus ventas. Contrariamente a las ventas realizadas en la Unión, la rentabilidad de las ventas de exportación mejoró durante el período considerado y, por consiguiente, no pudo haber contribuido al perjuicio causado a la industria de la Unión.
6.2.3. Fluctuación de los precios de las materias primas
(123)
Las fluctuaciones de los precios de las materias primas del ciclamato sódico pueden haber tenido algún efecto negativo en los resultados de la industria de la Unión. Sin embargo, este factor no es suficiente para romper el nexo causal entre el perjuicio sufrido y las importaciones objeto de dumping. Estas últimas deberían haberse visto afectadas por las variaciones de los precios de las materias primas en proporciones similares a las de los costes del productor de la Unión, ya que están estrechamente ligadas a los precios del petróleo y de la urea.
6.2.4. Cambios en las pautas de consumo
(124)
Los cambios en las pautas de consumo a causa de aparición de nuevos productos en el mercado no tuvieron un impacto perceptible en el consumo de ciclamato sódico. En efecto, no parece que exista una sustitución de producto directa entre el ciclamato sódico y esos nuevos productos.
6.3. CONCLUSIÓN
(125)
Por todas estas razones, se concluye que las importaciones objeto de dumping procedentes de China e Indonesia han causado un perjuicio importante a la industria de la Unión y que ningún otro factor ha roto ese nexo causal.
E. PROBABILIDAD DE LA CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
1. IMPACTO DE LOS VOLÚMENES PREVISTOS Y EFECTOS DE LOS PRECIOS EN LA SITUACIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN EN CASO DE DEROGACIÓN DE LAS MEDIDAS
(126)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se evaluaron las importaciones de los países actualmente objeto de reconsideración para determinar la probabilidad de continuación del perjuicio.
(127)
En lo referente al efecto probable que tendría en la industria de la Unión la expiración de las medidas vigentes, se consideraron los factores que se citan a continuación, en consonancia con los elementos mencionados previamente respecto a la probabilidad de que continúe el dumping.
1.1. CHINA
(128)
Según lo concluido en el considerando 40, las exportaciones de China realizadas por los exportadores afectados por esta reconsideración siguen haciéndose a precios objeto de dumping. Las exportaciones chinas a otros terceros países se realizan asimismo a precios objeto de dumping, lo que muestra un patrón de comportamiento de dumping de carácter estructural.
(129)
Un análisis de las capacidades disponibles en China ha mostrado que la capacidad de producción libremente disponible de las empresas afectadas por esta reconsideración en China es varias veces superior a las dimensiones del mercado de la Unión (véase el considerando 61). La capacidad de otros mercados de terceros países para absorber volúmenes adicionales significativos de importaciones chinas también es limitada (véase el considerando 63). Por ello, los productores exportadores chinos podrían verse incitados a dirigir grandes volúmenes de exportación a precios objeto de dumping al mercado de la Unión, en caso de derogación de las medidas (véase el considerando 65).
(130)
Los niveles significativos de dumping y subcotización observados indican que los volúmenes de exportación a la Unión antes mencionados entrarían a precios de dumping, que serían notablemente inferiores a los precios y costes del productor de la Unión.
(131)
El efecto combinado de tales volúmenes y precios podría bastar para llevar a un deterioro de la situación, ya precaria, de la industria de la Unión. Semejante situación daría lugar muy probablemente a unos precios aún más bajos o a una disminución de la producción y de las ventas por parte de la industria de la Unión. La situación financiera de la industria de la Unión se deterioraría aún más, y el perjuicio sería más grave. Una evolución de ese tipo podría hacer desaparecer al único productor de la Unión.
1.2. INDONESIA
(132)
La investigación ha mostrado que Indonesia siguió practicando el dumping durante el PIR. La investigación ha mostrado también que la capacidad total disponible en Indonesia equivale a más de tres cuartas partes del tamaño del mercado de la Unión y que aumente aún más en un futuro próximo (véase el considerando 75). Dado que no hay indicación alguna de que mercados de otros terceros países o el mercado interior puedan absorber ese exceso de capacidad, el resultado podría ser un incremento de las exportaciones hacia la Unión a un precio más bajo, si se permitiera que las medidas dejen de tener efecto.
(133)
También como ocurre con China, el nivel significativo de dumping y subcotización observado indica que los volúmenes de exportación de Indonesia a la Unión se realizarían a precios objeto de dumping, los cuales serían notablemente inferiores a los precios y costes de los productores de la Unión. Del mismo modo, el efecto combinado de tales volúmenes y precios podría bastar para deteriorar aún más la situación, ya precaria, de los productores de la Unión y podría hacer desaparecer al único productor de la Unión. Al igual que ocurre con China, las exportaciones indonesias a otros terceros países también son objeto de dumping en la medida en que se realizan a precios inferiores a los relativos a las exportaciones a la Unión Europea, mostrando asimismo un patrón de comportamiento de dumping de carácter estructural.
2. CONCLUSIÓN SOBRE LA PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
(134)
La industria de la Unión ha sufrido las consecuencias de las importaciones objeto de dumping durante varios años y se encuentra actualmente en una situación económica precaria.
(135)
Según lo establecido más arriba, la investigación ha mostrado que durante el PIR continuó la situación de perjuicio para la industria de la Unión. La continuidad del perjuicio es por sí misma, según el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, un claro indicio de que el perjuicio podría continuar en el futuro, lo que sugeriría que las medidas deben mantenerse.
(136)
Las constataciones en relación con las importaciones muestran que es probable que las importaciones de grandes volúmenes a precios objeto de dumping continúen, y que la presión sobre los precios podría intensificar la competencia entre las importaciones objeto de dumping y el ciclamato sódico producido en la Unión. La investigación no ha identificado ningún factor capaz de romper el sólido nexo entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio que sufriría la industria de la Unión.
(137)
En caso de supresión de las medidas, la situación de la industria de la Unión se deterioraría y se pondría en peligro la propia existencia del único productor de la Unión.
(138)
Por consiguiente, se concluye que, debido a las importaciones objeto de dumping procedentes de China e Indonesia, existe una probabilidad clara de continuación del perjuicio para la industria de la Unión.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. INTRODUCCIÓN
(139)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se estudió si el mantenimiento de las medidas antidumping vigentes iría contra el interés general de la Unión. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los del productor de la Unión solicitante, los importadores, los proveedores y los usuarios.
2. INTERÉS DEL PRODUCTOR DE LA UNIÓN SOLICITANTE
(140)
Por lo que se refiere al único productor de la Unión, debe señalarse que la situación deficitaria de la industria de la Unión se debe a sus dificultades para competir con las importaciones objeto de dumping a bajo precio, que ya habían conseguido una cuota de mercado significativa al principio del período considerado y que incrementaron considerablemente su cuota de mercado durante dicho período.
(141)
Se considera que la continuación de las medidas beneficiaría al productor de la Unión, que entonces debería estar al menos en condiciones de incrementar el volumen y, tal vez, sus precios de venta, generando de esa manera el nivel de rendimiento necesario que le permitiera seguir invirtiendo en sus centros de producción. Por el contrario, el cese de las medidas interrumpiría la recuperación y daría lugar a la continuación e incluso al agravamiento del perjuicio sufrido por el productor de la Unión. Amenazaría gravemente la viabilidad del productor de la Unión que, como consecuencia, podría incluso dejar de existir, con lo que se reduciría la oferta y la competencia del mercado.
3. INTERÉS DE LOS IMPORTADORES
(142)
Al iniciarse la reconsideración se envió un cuestionario a veinte importadores no vinculados. Tres de ellos respondieron que ya no estaban activos en el mercado del producto afectado. Otros dos importadores contestaron al cuestionario. Los importadores no vinculados que cooperaron representaban el 7 % del total de las importaciones afectadas.
(143)
La investigación puso de manifiesto que es fundamental disponer de una diversidad de proveedores de ciclamato sódico. Los importadores dependen de fuentes de suministro asiáticas y europeas por razones de calidad y de seguridad alimentaria.
4. INTERÉS DE LOS USUARIOS
(144)
Al iniciarse la reconsideración, se envió un cuestionario a trece usuarios potenciales pero solo respondieron a la Comisión dos de ellos.
(145)
Los usuarios principales del producto afectado en la Unión están en las industrias alimentaria, de bebidas y farmacéutica. Por tanto, la demanda del producto afectado depende de la situación de esas industrias.
(146)
Los usuarios que se presentaron mostraron unos márgenes de beneficio sólidos en los productos transformados que utilizan ciclamato sódico. De hecho, el efecto de los derechos antidumping sobre sus costes totales fue tan escaso (menos del 1 %) que estos no se vieron afectados de manera desproporcionada por las medidas existentes.
5. INTERÉS DE LOS PROVEEDORES
(146)
Se envió un cuestionario a ocho proveedores potenciales pero ninguno de ellos respondió a la Comisión. La información disponible parece indicar que su actividad empresarial relacionada con el ciclamato sódico es más bien insignificante. En cualquier caso, un nuevo deterioro del único productor de la Unión podría tener repercusiones negativas, si bien limitadas, para los proveedores de materias primas de dicho productor. Por las razones expuestas, no es aventurado suponer que las medidas beneficiarían también a la industria proveedora ya que ayudarían a mantenerse a uno de sus clientes.
6. CONCLUSIÓN SOBRE EL INTERÉS DE LA UNIÓN
(147)
Teniendo en cuenta todos los factores expuestos, se concluye que no existen razones convincentes para no imponer medidas antidumping.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
(148)
Teniendo en cuenta las conclusiones anteriores, deben mantenerse las medidas vigentes aplicables a las importaciones del producto afectado originario de China e Indonesia.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ciclamato sódico, actualmente clasificado en el código NC ex 2929 90 00 (código TARIC 2929900010), originario de la República Popular China e Indonesia.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable a los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas indicadas a continuación, será de:
País
Empresa
Tipo de derecho
(EUR por kilogramo)
Código TARIC adicional
República Popular China:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, República Popular China
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, República Popular China
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, provincia de Cantón, República Popular China
0,11
A473
Todas las demás empresas
0,26
A999
Indonesia
PT. Golden Sari (Industria química), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Yakarta 14440, Indonesia.
0,24
A502
Todas las demás empresas
0,27
A999
3. En los casos en que las mercancías hayan sido dañadas antes de su despacho a libre práctica y, por consiguiente, el precio efectivamente pagado o por pagar se prorratee para la determinación del valor en aduana de conformidad con el artículo 145 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión, de 2 de julio de 1993, por el que se fijan determinadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo por el que se establece el Código Aduanero Comunitario (5), el importe del derecho antidumping, calculado de acuerdo con lo dispuesto en el apartado 2 del presente artículo, se reducirá en un porcentaje correspondiente al prorrateo del precio efectivamente pagado o por pagar.
4. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 3 de junio de 2010.