PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 349/2012 DEL CONSEJO
de 16 de abril de 2012
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ácido tartárico originario de la República Popular China tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2, 5 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Investigaciones anteriores y medidas en vigor
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 130/2006 (2) («el Reglamento original»), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo, con márgenes entre el 0 % y el 34,9 %, sobre las importaciones de ácido tartárico originario de la República Popular China. A este respecto cabe recordar que el derecho antidumping definitivo impuesto sobre la importación de ácido tartárico producido por el productor y exportador chino Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd («Hangzhou Bioking») se mantuvo en el 0 %, mientras que el de otros productores exportadores chinos se situaba entre el 4,7 % y el 34,9 %.
(2)
El 22 de febrero de 2008, a raíz de una reconsideración iniciada en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 150/2008 (3), modificó el alcance de las mencionadas medidas.
(3)
A raíz de la reconsideración de las medidas existentes en relación con Hangzhou Bioking iniciada sobre la base del artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1515/2001, a la luz del informe del Órgano de Apelación de la OMC sobre el caso México: Medidas antidumping definitivas sobre la carne de bovino y el arroz (4), que estableció, en sus apartados 305 y 306, que el productor exportador del que se demuestre en la investigación inicial que no incurre en prácticas de dumping no puede ser objeto de las medidas definitivas impuestas a raíz de esa investigación ni de reconsideración administrativa ni de reconsideración por cambio de las circunstancias, el Consejo modificó el 16 de abril de 2012 mediante el Reglamento (UE) no 332/2012 (5) las medidas relativas a Hangzhou Bioking.
(4)
La investigación que dio lugar a las medidas impuestas por el Reglamento original a los países en cuestión se denomina en lo sucesivo «la investigación inicial».
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(5)
Tras la publicación de un anuncio sobre la próxima expiración (6) de las medidas antidumping en vigor, el 27 de octubre de 2009 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por los siguientes productores («los solicitantes»): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl y Comercial Química Sarasa SL, que representan una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción total de ácido tartárico de la Unión.
(6)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas impuestas a las importaciones de ácido tartárico originario de China probablemente redundaría en una continuación o reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(7)
El 26 de enero de 2011, tras determinar, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (7) («el anuncio de inicio»).
4. Casos paralelos
(8)
El 29 de julio de 2011, la Comisión también anunció el inicio de un procedimiento antidumping (8) de conformidad con el artículo 5 sobre las importaciones de ácido tartárico originario de China, limitado a un productor exportador chino, Hangzhou Bioking.
(9)
Esa misma fecha, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración provisional parcial (9) de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de ácido tartárico originario de China, limitada al examen de dumping en relación con dos productores exportadores chinos, en concreto, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, Changzhou City, y Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Investigación
5.1. Período de la investigación de reconsideración y período considerado
(10)
La investigación sobre la continuación del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2010 y el 31 de diciembre de 2010 («PIR», período de la investigación de reconsideración). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2007 y el final del período de la investigación de reconsideración («el período considerado»).
5.2. Partes a las que afecta la investigación
(11)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración a los solicitantes, a los demás productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores, a los importadores, a los usuarios de la Unión notoriamente afectados y a sus asociaciones, así como a los representantes del país exportador.
(12)
Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo previsto en el anuncio de inicio.
(13)
Habida cuenta del gran número aparente de productores exportadores de China, importadores no vinculados de la Unión y productores de la Unión implicados en la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba un muestreo de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en tal caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, que se dieran a conocer en un plazo de 15 días a partir de la publicación del anuncio de inicio y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(14)
Teniendo en cuenta las respuestas recibidas, se decidió aplicar un muestreo en relación con los productores de la Unión. Ningún importador no vinculado cooperó en la investigación. Por lo que se refiere a los productores exportadores de China, únicamente dos productores exportadores se mostraron dispuestos a cooperar en la investigación. Se decidió, por tanto, que el muestreo no era necesario en el caso de los productores exportadores.
(15)
Seis productores de la Unión facilitaron la información solicitada en el anuncio de inicio y accedieron a ser incluidos en la muestra. Sobre la base de la información recibida de estos productores de la Unión, la Comisión seleccionó una muestra de cuatro productores de la Unión que se consideraron representativos de la industria de la Unión en cuanto a volumen de ventas del producto similar en la Unión. Su volumen de ventas combinado representó el 61 % del volumen de ventas en el mercado de la Unión.
(16)
Se recibieron respuestas al cuestionario de los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra, dos usuarios de la Unión y dos productores exportadores de China. Además, dos productores de la Unión que cooperaron facilitaron la información de carácter general solicitada para el análisis del perjuicio.
(17)
Las exportaciones realizadas por Hangzhou Bioking, cuyo margen de dumping original en la investigación inicial fue cero, se excluyeron del análisis sobre el dumping y el perjuicio, en particular, la probabilidad de que continúe el dumping y el riesgo de que reaparezca el perjuicio como resultado de las importaciones objeto de dumping. Por consiguiente, el análisis de la presente reconsideración se basó en las exportaciones de los productos afectados de China a la Unión durante el PIR, excluyendo las exportaciones realizadas por el productor Hangzhou Bioking, también denominadas «exportaciones sujetas a medidas» en el presente Reglamento.
(18)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del consiguiente perjuicio, así como para determinar el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
a)
productores de la Unión:
-
Comercial Química Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea SA,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
productores exportadores de China:
-
Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
usuarios:
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) BV;
d)
productor del país análogo:
-
Tarcol SA, Argentina.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(19)
El producto objeto de esta reconsideración es el mismo que el definido en el Reglamento (CE) no 150/2008, que modificó el alcance de las medidas establecidas por el Reglamento original tal como se ha explicado anteriormente. En concreto, el producto objeto de reconsideración es el ácido tartárico -excluido el ácido D-(-)-tartárico con una rotación óptica negativa de 12,0 grados como mínimo- medido en una solución acuosa de acuerdo con el método descrito en la Farmacopea Europea, que está clasificado en el código NC ex 2918 12 00 (código TARIC 2918120090) y es originario de la República Popular China («el producto afectado»).
(20)
La investigación de reconsideración confirmó que, como en la investigación inicial, el producto afectado importado en el mercado de la Unión y los productos fabricados y vendidos por los productores exportadores en su mercado interior, así como los productos fabricados y vendidos en la Unión por la industria de la Unión («el producto similar») presentaban básicamente las mismas características físicas y químicas e idénticos usos. Por tanto, dichos productos deben considerarse productos similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE LA CONTINUACIÓN DEL DUMPING
1. Observaciones preliminares
(21)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que la expiración de las medidas en vigor condujera a una continuación o una reaparición del dumping.
(22)
Tal como indica en el considerando 13, en vista del gran número potencial de productores exportadores implicados en esta reconsideración, en el anuncio de inicio se contempla un muestreo. De los veinte productores exportadores conocidos, únicamente las dos empresas beneficiarias del trato de economía de mercado se prestaron a cooperar. Estas dos empresas cubren la mayor parte de las importaciones de China a la Unión del producto afectado durante el PIR, con exclusión de las exportaciones realizadas por la empresa Hangzhou Bioking, cuyo margen de dumping individual en la investigación inicial fue cero.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
2.1. País análogo
(23)
Puesto que China es una economía en transición, de conformidad con las disposiciones del artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el trato de economía de mercado («TEM») debe determinarse sobre la base del precio o del valor calculado en un tercer país de economía de mercado adecuado («el país análogo»).
(24)
Al igual que en la investigación inicial, en el anuncio de inicio se propuso Argentina como país análogo apropiado a efectos de determinar el valor normal. Se invitó a las partes interesadas a presentar observaciones sobre la idoneidad de esta elección.
(25)
Un consumidor industrial de ácido tartárico señaló algunas limitaciones vinculadas a la elección de Argentina como mercado análogo, alegando que no debería constituir la única referencia a efectos de determinar el valor normal. La parte afectada alegó, en particular, diferencias en los procesos de producción entre China y Argentina, el volumen limitado de la producción anual en comparación con la producción mundial y la fluctuación de los tipos de cambio. No obstante, ninguno de estos argumentos se sustentó mediante pruebas documentales.
(26)
En todo caso, los procesos de producción diferentes en Argentina y en China y sus efectos en los costes y en la valoración del producto afectado ya se habían examinado cuidadosamente en la investigación inicial y se concluyó que no alteraban la comparabilidad de los productos considerados similares. Dado que la alegación del consumidor industrial no aportaba ningún elemento nuevo y que sus afirmaciones no estaban reSpAldadas por pruebas, se rechaza este argumento. Las conclusiones de la reconsideración por expiración, por tanto, confirman las resultantes de la investigación inicial, es decir, que las diferencias de los procesos de producción no tuvieron efectos en la comparabilidad de los productos.
(27)
El volumen limitado de la producción anual de Argentina comparado con el mercado mundial de ácido tartárico no es un argumento pertinente para evaluar si un mercado específico es adecuado para determinar el valor normal en un mercado análogo. De hecho, la investigación confirmó que Argentina es un mercado abierto y competitivo, con al menos dos operadores. Por las razones expuestas, se rechaza este argumento.
(28)
No se aportaron pruebas para sustentar el argumento de la existencia de fluctuaciones del tipo de cambio importantes entre regiones. Además, en la investigación sobre el terreno no se detectó ningún elemento que apoyara la existencia de distorsiones de los tipos de cambio entre regiones. Por las razones expuestas, también se rechaza este argumento.
(29)
Por consiguiente, como en la investigación inicial, se concluyó que Argentina era un país análogo apropiado respecto del cual se determinará el valor normal.
(30)
Se estableció contacto con dos empresas argentinas, pero solo una de ellas aceptó cooperar, responder al cuestionario y recibir una visita de inspección. Se han utilizado sus cifras para determinar el valor normal.
2.2. Valor normal
(31)
El valor normal con respecto a las dos empresas a las que se había concedido TEM en la investigación inicial se estableció a partir de sus datos respectivos. De conformidad con el artículo 2 del Reglamento de base, la Comisión examinó si las ventas interiores de ácido tartárico a clientes independientes fueron representativas durante el PIR, es decir, si el volumen de ventas del producto destinado al consumo en el mercado interno representa como mínimo el 5 % de sus exportaciones del producto afectado a la Unión.
(32)
Hubo que calcular el valor normal con respecto a una empresa a la que se había concedido TEM, dado que sus ventas interiores no eran suficientes para considerarse representativas, tal como se explica en el considerando 31. Por consiguiente, el valor normal establecido se basó en el coste de fabricación más los gastos de venta, generales y administrativos, y los beneficios obtenidos de las ventas en el mercado nacional en operaciones comerciales normales.
(33)
En el caso de la otra empresa a la que se concedió MET, puesto que las ventas interiores eran representativas y se realizaron en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se estableció sobre la base de los precios pagados por clientes independientes del país exportador.
(34)
El valor normal con respecto a las empresas a las que no se había concedido TEM en la investigación inicial se estableció, con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, a partir de la información recibida del productor que cooperó en el país análogo.
(35)
Por tanto, las ventas interiores a clientes independientes del país análogo también se evaluaron con arreglo a los criterios definidos en el artículo 2 del Reglamento de base. La Comisión pudo comprobar que estas ventas se hicieron en cantidades suficientes y en el curso de operaciones comerciales normales y, por tanto, pudieron utilizarse para determinar el valor normal con respecto a las empresas a las que no se había concedido TEM.
2.3. Precio de exportación
(36)
Todas las ventas de exportación a la Unión de los productores exportadores que cooperaron se efectuaron directamente a clientes independientes establecidos en la Unión. Por tanto, el precio de exportación se estableció sobre la base de los precios realmente pagados o pagaderos, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(37)
Para establecer el precio de exportación de todos los demás productores establecidos en China, la información se obtuvo de las estadísticas de importación disponibles en la base de datos contemplada en el artículo 14, apartado 6.
2.4. Comparación
(38)
El valor normal y los precios de exportación se compararon utilizando los precios franco fábrica.
(39)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación de los productores exportadores que cooperaron, y de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta determinadas diferencias en los costes de transporte, seguros, impuestos y créditos que afectaban a los precios y su comparabilidad.
(40)
Con el fin de comparar de manera ecuánime el valor normal franco fábrica del país análogo y el precio de exportación tal como se contempla en el considerando 37, los precios de exportación cif se ajustaron a los precios franco fábrica utilizando los datos obtenidos durante las visitas de inspección.
2.5. Margen de dumping
(41)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación.
(42)
En el caso de los productores exportadores que cooperaron, respecto de los que se concedió TEM en la investigación inicial, la comparación mostró que estas empresas continuaron el dumping aunque a un nivel ligeramente menor.
(43)
El derecho residual calculado puso de manifiesto un nivel de dumping significativo, incluso más elevado que en la investigación inicial.
3. Probabilidad de continuación del dumping
(44)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR, se examinó también la probabilidad de continuación del dumping.
(45)
A este respecto, se analizaron los siguientes elementos: el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria existente en China, el atractivo del mercado de la Unión y otros terceros mercados.
3.1. Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China
(46)
Tras la imposición de medidas definitivas en enero de 2006, las importaciones objeto de dumping procedentes de China siguieron aumentando, pasando de 3 034 toneladas métricas («TM») en 2007 a 3 649 toneladas métricas en el PIR, es decir un aumento de aproximadamente el 20 %. Paralelamente, la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de China aumentaron en un punto porcentual en el período considerado, pasando del 12,6 % en 2007 al 13,5 % en el PIR.
(47)
En el mismo período, los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China permanecieron relativamente estables con un aumento del 12,6 % entre 2007 y 2008, seguido de una reducción continuada en 2009 y el PIR, hasta situarse en el último período en el nivel alcanzado en 2007.
3.2. Capacidad de producción y capacidad excedentaria de China
(48)
En lo que respecta a la capacidad de producción total de ácido tartárico de China, diferentes fuentes de información disponibles públicamente (10) apuntan a una capacidad de producción que excede en mucho de la demanda del mercado interior chino.
(49)
La capacidad de producción total de China se ha evaluado en aproximadamente 25 000 TM, teniendo en cuenta la información obtenida sobre el terreno durante la investigación y estudios de mercado (11). El mercado chino es modesto si se compara con la capacidad disponible en China, con un consumo estimado de 5 000 TM.
(50)
Además, hay claros indicios de que la capacidad de China es incluso superior a 25 000 TM. De hecho, la capacidad total de los dos exportadores chinos que cooperaron se incrementó en más del 200 % si se comparan los datos del período de la investigación inicial con los del PIR actual. La capacidad excedentaria correspondiente se situó en torno al 20 % de la capacidad total en el PIR.
(51)
Además, la información obtenida de los extractos de los informes a los que se hace referencia en el considerando 48 y la información disponible públicamente muestra que en 2007 se establecieron al menos dos nuevos productores de ácido tartárico.
(52)
Por estas razones, está claro que la capacidad de China es desproporcionada en comparación con el consumo interior, lo que hace patente la necesidad de los productores chinos de aumentar su posición en los mercados de exportación.
3.3. Atractivo del mercado de la Unión y otros terceros mercados
(53)
De la información facilitada por las empresas chinas que cooperaron se desprende que el nivel de los precios aplicados a terceros países está en consonancia con el nivel de precios que podrían obtener en el mercado de la Unión. Como ya se ha indicado anteriormente, hay un exceso de capacidad significativo en el mercado interior chino, que provoca una evidente necesidad natural de encontrar mercados alternativos para absorber dicho exceso de capacidad de producción.
(54)
El mercado de la Unión es, de lejos, el mayor del mundo, ya que representa aproximadamente el 40 % del consumo mundial de ácido tartárico y, tal como se indica en el considerando 60, está en continua expansión. Sobre la base de la información recogida durante la investigación, no hay duda de que las empresas chinas han mostrado un gran interés en aumentar su presencia en el mayor mercado mundial y en mantener una cuota de mercado significativa en el mercado de la Unión.
4. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(55)
En vista de las conclusiones arriba expuestas, puede afirmarse que volúmenes importantes de importaciones de China siguen siendo objeto de dumping y que existe una fuerte probabilidad de continuación del dumping. Dada la capacidad excedentaria potencial de China, incluidos los nuevos productores establecidos en el mercado chino y el hecho de que el mercado de la Unión es el primero del mundo y con unos precios atractivos, puede concluirse que, si se levantan las medidas antidumping, es probable que los exportadores chinos sigan aumentando sus exportaciones a la Unión a precios de dumping.
D. DEFINICIÓN DE INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(56)
Durante el PIR, nueve productores de la Unión fabricaron el producto similar. De los nueve productores, seis cooperaron plenamente con la investigación, enviaron formularios de muestreo y solicitaron ser incluidos en la muestra. Se comprobó que esos seis productores representaban una proporción importante, en este caso más del 73 %, de la producción total de la Unión del producto similar. Como se indica en el considerando 57, se hará referencia a los nueve productores que facilitaron los datos en la solicitud de reconsideración como la «industria de la Unión», en el sentido del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(57)
A efectos del análisis del perjuicio, los indicadores de perjuicio se establecieron en los dos niveles siguientes:
-
los elementos macroeconómicos (producción, capacidad, utilización de capacidad, productividad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo y magnitud de los márgenes de dumping y recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores) se evaluaron para toda la producción de la Unión a partir de la información facilitada por los productores que se presentaron en el contexto del ejercicio de muestreo y a partir de una estimación basada en los datos de la solicitud de reconsideración para los otros tres productores de la Unión,
-
los elementos microeconómicos (precios unitarios medios, salarios, rentabilidad, rendimiento de las inversiones, flujo de caja, capacidad de reunir capital e inversiones) se evaluaron sobre la base de la información que presentaron los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(58)
Cabe señalar que el mercado de la Unión para el ácido tartárico se caracteriza por un número relativamente modesto de productores, en su mayoría pequeñas y medianas empresas localizadas en Italia y España. Con la excepción de un productor establecido en España, que produce exclusivamente ácido tartárico, todos los demás están integrados verticalmente, siendo su principal actividad la producción de alcohol a partir de lías de vino, un proceso del que el ácido tartárico es un subproducto.
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Consumo en el mercado de la Unión
(59)
El consumo de la Unión se determinó a partir de los volúmenes de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, de la base de datos de exportación china y de los datos sobre los volúmenes de importaciones correspondientes al mercado de la Unión obtenidos a través de Eurostat y, por lo que respecta a los otros productores de la Unión, de las estimaciones basadas en la solicitud de reconsideración.
(60)
El consumo de ácido tartárico en la Unión aumentó entre 2007 y el PIR en un 11 %. Más detalladamente, la demanda aparente se redujo entre 2007 y 2009 en un 15 %. No obstante, durante el PIR el consumo de la Unión alcanzó 29 964 toneladas, lo que representa un aumento significativo de 26 puntos porcentuales en comparación con el año anterior. Este aumento se explica por la gran elasticidad de los precios del ácido tartárico. En efecto, cuando los precios son bajos, como fue el caso durante el PIR, el ácido tartárico puede utilizarse para otras aplicaciones, por ejemplo como sustituto de otras materias primas para productos químicos tales como ácido cítrico y málico y, de esta forma, producir un aumento del consumo total de la Unión.
Cuadro 1
2007
2008
2009
PIR
Consumo total de la UE (toneladas)
26 931
25 333
22 983
29 964
Índice
100
94
85
111
Fuente: Respuestas al cuestionario, base de datos de exportación china, Eurostat.
2. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones procedentes de China
2.1. Volumen y cuota de mercado
(61)
El volumen de todas las importaciones en la Unión del producto afectado originario de China aumentó un 45 % durante el período considerado. El volumen durante el PIR fue de 8 495 toneladas, lo que corresponde a una cuota de mercado del 28,4 %.
(62)
El volumen de las importaciones de ácido tartárico de los exportadores chinos sujetas a medidas antidumping en la Unión aumento en un 20 % y alcanzó 3 649 toneladas en el PIR, lo que corresponde a una cuota de mercado del 12,2 %, respecto del 11,3 % registrado en el inicio del período considerado. Las importaciones restantes, 4 846 toneladas, correspondieron a un exportador chino sujeto a un derecho del 0 % y que también aumentó su cuota en el total de las exportaciones chinas a la Unión durante el período considerado (más de 9 puntos porcentuales).
Cuadro 2
2007
2008
2009
PIR
Volumen de importaciones procedentes de China sometidas a medidas (toneladas)
3 035
3 042
2 945
3 649
Índice = 100
100
100
97
120
Cuota de mercado de importaciones procedentes de China sometidas a medidas
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Índice = 100
100
106
113
107
2.2. Precios y subcotización
(63)
El siguiente cuadro muestra la evolución de los precios medios cif medios en la frontera de la UE de las importaciones procedentes de China sometidas a medidas y los precios medios de ventas correspondientes de la industria de la Unión.
Cuadro 3
2007
2008
2009
PIR
Precio de las importaciones chinas (EUR/t) sometidas a medidas
1 834
2 060
1 966
1 819
Índice = 100
100
112
107
99
Fuente: Respuestas al cuestionario, base de datos contemplada en el artículo 14, apartado 6.
(64)
Los precios medios unitarios de venta de las exportaciones chinas sometidas a medidas a precio cif en el PIR alcanzaron 1 819 EUR/TM, lo que representa un aumento del 20 % en el período considerado.
(65)
En cuanto al precio de venta del ácido tartárico en el mercado de la Unión durante el PIR, se llevó a cabo una comparación entre los precios del ácido tartárico producido y vendido por la industria de la Unión y los precios de las importaciones sometidas a medidas, procedentes de China. Los precios de venta pertinentes de la industria de la Unión eran los aplicados a los clientes independientes, ajustados, cuando procedía, a precio de fábrica, es decir, excluidos los fletes en la Unión y una vez deducidos descuentos y reducciones. Estos precios se compararon con los precios de venta aplicados por los productores exportadores chinos netos sin descuentos y ajustados, cuando procedía, al precio cif en la frontera de la Unión, con un ajuste para tener en cuenta los costes de despacho en aduana y los costes posteriores a la importación. El precio medio de venta ponderado de la Unión durante el PIR fue de 2 496 EUR/TM.
(66)
La comparación para cada tipo de producto mostró que, durante el PIR, las importaciones del producto afectado procedentes de China y sometidas a medidas se vendieron en la Unión a precios que suponían una subcotización significativa de los precios de la industria de la Unión, expresados como porcentaje de estos últimos, de un 32,6 %.
3. Importaciones originarias de otros terceros países
(67)
El siguiente cuadro muestra la evolución de las importaciones de otros terceros países durante el período considerado en términos de volumen y cuota de mercado, así como el precio medio de estas importaciones.
Cuadro 4
2007
2008
2009
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de otros países (toneladas)
590
135
156
845
Índice = 100
100
23
26
143
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Índice = 100
100
24
31
129
Precio de las importaciones (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Fuente: Eurostat, base de datos contemplada en el artículo 14, apartado 6.
(68)
El volumen de las importaciones en la Unión de ácido tartárico procedentes de otros terceros países aumentó en el período considerado en un 43 % hasta alcanzar 845 toneladas en el PIR. Los precios de estas importaciones son relativamente elevados y significativamente superiores a los precios respectivos de China y solo ligeramente por debajo de los precios medios de la industria de la Unión. No obstante, puede considerarse que las exportaciones de otros terceros países fueron marginales, puesto que durante el PIR únicamente representaron una cuota de mercado del 2,8 % a pesar de su importante aumento en porcentaje al final del período considerado.
4. Situación económica de la industria de la Unión
(69)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, se evaluaron todos los factores e indicadores económicos pertinentes que influyeron en la situación de la industria de la Unión durante el período considerado.
4.1. Observaciones preliminares
(70)
Teniendo en cuenta que en el caso de la industria de la Unión se utilizó el muestreo, a efectos del análisis del perjuicio, los indicadores del perjuicio se establecieron a dos niveles tal como se contempla en el considerando 57.
4.2. Elementos macroeconómicos
a) Producción
(71)
La producción de la Unión aumentó un 5 % entre 2007 y el PIR. Más concretamente, aumentó en 19 puntos porcentuales entre 2009 y el PIR hasta situarse en torno a los 30 500 TM, tras una fuerte disminución del 14 % entre 2007 y 2009. El aumento de los niveles de producción han permitido a la industria de la Unión contener el incremento de los costes de producción y tuvieron un efecto positivo en la rentabilidad global de la industria de la Unión.
Cuadro 5
2007
2008
2009
PIR
Volumen de producción (toneladas)
29 000
27 500
25 000
30 588
Índice = 100
100
95
86
105
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
b) Capacidad de producción y utilización de la capacidad
(72)
La capacidad de producción de los productores de la Unión aumentó en un 2 % durante el período considerado.
(73)
La utilización de la capacidad fue del 63 % en 2007 y cayó al 56 % en 2009, para situarse en el 68 % en el PIR. El índice de utilización menor registrado en 2009 reflejó los efectos negativos de la crisis. La utilización de la capacidad total aumentó en un 8 % durante el período considerado, lo que contribuyo a una mayor reducción de los costes fijos.
Cuadro 6
2007
2008
2009
PIR
Capacidad de producción (toneladas)
46 000
46 000
45 000
45 000
Índice = 100
100
100
98
98
Utilización de la capacidad
63 %
60 %
56 %
68 %
Índice = 100
100
95
88
108
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
c) Volumen de ventas
(74)
El volumen de ventas de los productores de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión aumentó ligeramente en un 1 % en el PIR. En primer lugar disminuyeron en un 11 % entre 2007 y 2008 y a continuación registraron una nueva reducción del 9 % en 2009, para alcanzar casi el mismo nivel al final del período considerado que al inicio del mismo, y mostrando amplias variaciones debidas principalmente a la crisis económica de 2008 y 2009.
Cuadro 7
2007
2008
2009
PIR
Ventas de la Unión a partes no vinculadas (toneladas)
20 489
18 165
16 709
20 623
Índice = 100
100
89
82
101
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
d) Cuota de mercado
(75)
Durante el período considerado, los productores de la Unión perdieron 7,3 puntos porcentuales de cuota de mercado, que se redujo del 76,1 % en 2007 al 68,8 % en el PIR. Esta pérdida de cuota de mercado pone de manifiesto que, a pesar del aumento del consumo, las ventas de la industria de la Unión no pudieron avanzar al mismo ritmo en el período considerado si bien se mantuvieron hasta cierto punto estables.
Cuadro 8
2007
2008
2009
PIR
Cuota de mercado de los productores de la Unión
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Índice = 100
100
94
95
90
Fuente: Respuestas al cuestionario, solicitud de reconsideración y datos de Eurostat.
e) Crecimiento
(76)
Entre 2007 y el PIR, si bien el consumo de la Unión aumentó un 11 %, el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión se mantuvo estable y su cuota de mercado disminuyó un 10 %. Se concluye, por lo tanto, que los productores de la Unión no pudieron beneficiarse de ningún crecimiento del mercado.
f) Empleo
(77)
El nivel de empleo de los productores de la Unión muestra un descenso del 28 % entre 2007 y el PIR. Más concretamente, el número de personas empleadas se redujo significativamente, pasando de 320 en 2007 y 2008, a 280 en 2009 y a 230 en el PIR. La caída de 2009 es un reflejo de los esfuerzos de reestructuración realizados por algunos productores de la UE.
Cuadro 9
2007
2008
2009
PIR
Empleo (personas)
320
320
280
230
Índice = 100
100
100
88
72
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
g) Productividad
(78)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción en toneladas por persona empleada y por año, aumentó un 47 % en el período considerado. Esto representa un aumento de la producción de un 5 %, al tiempo que los niveles de empleo se redujeron en un 28 % lo que indica una mejora de eficiencia de la industria de la Unión. Todo ello se vio claramente en PIR, cuando la producción aumentó mientras que el nivel de empleo seguía disminuyendo y la productividad fue un 48 % más alta que en 2009.
Cuadro 10
2007
2008
2009
PIR
Productividad (toneladas por empleado)
90
85
89
132
Índice = 100
100
94
99
147
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
4.3. Datos relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra
h) Factores que influyen en los precios de venta
(79)
Los precios de venta medios anuales de los productores incluidos en la muestra en el mercado de la Unión a clientes no vinculados aumentaron un 8 % entre 2077 y 2009; no obstante, disminuyeron un 6 % durante el período considerado, como en el PIR el precio de venta medio anual alcanzó 2 496 EUR/t frente a 2 667 EUR/t en 2007. La disponibilidad de tartrato de calcio, que se produce a partir de lías de vino y representa el 66 % de los costes totales de producción de ácido tartárico, varía en función de la calidad de la cosecha de uva. Por consiguiente, las condiciones climáticas favorables o desfavorables tienen efecto en la oferta global de tartrato de calcio, lo que a su vez influye en los precios de venta medios anuales. Es preciso señalar que 2007 y 2008 no fueron dos años favorables en lo que respecta a la cosecha de uva, lo que condujo a un aumento de los costes de materias primas y de los precios de venta tras el período de producción (al tratarse de un producto de temporada, los efectos se materializan únicamente transcurridos varios meses del período de cosecha). A la inversa, al ser 2009 un buen año para la cosecha de uva, los precios de venta medios anuales en el PIR fueron un 14 % inferiores a los registrados el año anterior.
Cuadro 11
2007
2008
2009
PIR
Precio unitario en el mercado de la UE (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Índice = 100
100
110
108
94
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
i) Magnitud del margen de dumping y recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores
(80)
Dado el nivel de dumping constatado en esta investigación, no pudo establecerse ninguna recuperación real del dumping anterior, y se considera que la industria de la Unión sigue siendo vulnerable al efecto perjudicial de cualquier importación objeto de dumping en el mercado de la Unión. Se recuerda que en la investigación inicial se registraron márgenes de dumping del 4,7 % y del 10,1 % en relación con los dos productores chinos que cooperaron y a los que se había concedido TEM. El margen de dumping para todas las demás empresas es del 34,9 %. Por otra parte, como se indica en el considerando 7, se inició un procedimiento antidumping limitado a un productor exportador chino, Hangzhou Bioking, que no está sujeto a medidas y no puede excluirse que este productor exportador haya practicado dumping. Además, como se señala en los considerandos 48 a 54, se estableció la probabilidad de que continuara el dumping, basándose principalmente en la capacidad de producción excedentaria disponible en China y en el tamaño más bien modesto del mercado interior chino. En lo que respecta a la recuperación del dumping anterior en relación con las importaciones procedentes de China, se recuerda que, tras la imposición de medidas definitivas en enero de 2006, las importaciones sometidas a medidas procedentes de China siguen aumentando, tal como se indica en el considerando 46. Así pues, no pudo establecerse ninguna recuperación real del dumping anterior, y se considera que la industria de la Unión sigue siendo vulnerable al efecto perjudicial de cualquier importación objeto de dumping en el mercado de la Unión.
j) Existencias
(81)
El volumen de las existencias permaneció estable durante el período considerado, con un ligero aumento del 2 %. Concretamente, en 2008 experimentó un aumento considerable, 65 %, como consecuencia directa de la evolución de las ventas, tal como se indica en el considerando 74. Entre 2008 y el PIR disminuyó el volumen de las existencias, al tiempo que las ventas a partes no vinculadas aumentaron durante el mismo período.
Cuadro 12
2007
2008
2009
PIR
Existencias de cierre (toneladas)
863
1 428
933
879
Índice = 100
100
165
108
102
Fuente: Respuestas al cuestionario.
k) Salarios
(82)
El coste medio de la mano de obra aumentó un 19 % durante el período considerado, a pesar de los esfuerzos para reducir el coste de la mano de obra realizados por los productores incluidos en la muestra, en particular en lo que respecta a los trabajadores no cualificados, tal como se refleja en la reducción de la mano de obra global mencionada en el considerando 77.
Cuadro 13
2007
2008
2009
PIR
Salario medio (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Índice = 100
100
111
110
119
Fuente: Respuestas al cuestionario.
l) Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(83)
Durante el período considerado, la rentabilidad de las ventas en el mercado de la UE del producto similar de los productores que participaron en el muestreo a clientes no vinculados, expresada en porcentaje de las ventas netas, aumentó en más de 6 puntos porcentuales. Más específicamente, la situación con relación a la rentabilidad de los productores incluidos en la muestra se redujo en 3,7 puntos porcentuales entre 2007 y 2008 hasta el 7,7 %, considerado por debajo de la rentabilidad objetivo, y aumentó en 2009 y en el PIR hasta situarse en el 17,6 %.
(84)
El rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio en porcentaje del valor contable neto de estas, siguió en general la tendencia de la rentabilidad. Se redujo del 36,4 % en 2007 al 21,9 % en 2008. Aumentó al 44,4 % en 2009 y aumentó de nuevo al 142,9 % en el PIR. En general, el rendimiento de las inversiones siguió siendo muy positivo en el período considerado.
Cuadro 14
2007
2008
2009
PIR
Rentabilidad de la UE (% de ventas netas)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Índice = 100
100
67
109
153
Rendimiento de las inversiones (beneficio en % del valor contable neto de las inversiones)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Índice = 100
100
60
122
393
Fuente: Respuestas al cuestionario.
m) Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(85)
El flujo de caja neto de las actividades de explotación fue positivo y se situó en 4,6 millones EUR en 2007. Cayó a 1,8 millones EUR en 2008 y mejoró significativamente hasta el final del período considerado para alcanzar un nivel de 6,8 millones EUR en el PIR. Globalmente, el flujo de caja fue constantemente positivo en el período considerado.
(86)
No hubo indicios de que la industria de la Unión hallase problemas para reunir capital, debido sobre todo al hecho de que, como se señala en el considerando 58, la mayoría de los productores incluidos en la muestra son empresas integradas.
Cuadro 15
2007
2008
2009
PIR
Flujo de caja (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Índice = 100
100
39
100
145
Fuente: Respuestas al cuestionario.
n) Inversiones
(87)
Las inversiones anuales de los productores incluidos en la muestra destinadas a la producción del producto similar se redujeron en un 23 % entre 2007 y el PIR. Concretamente, aumentaron un 5 % entre 2007 y 2008, e incluso 32 puntos porcentuales más en 2009. La gran caída de las inversiones observada entre 2009 y el PIR (- 60 puntos porcentuales) se puede explicar en parte por el hecho de que las empresas investigadas ya habían realizado durante el período considerado las principales inversiones necesarias previstas.
Cuadro 16
2007
2008
2009
PIR
Inversiones netas (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Índice = 100
100
105
137
77
Fuente: Respuestas al cuestionario.
5. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(88)
El análisis de los datos macroeconómicos muestra que la industria de la Unión aumentó su producción y sus ventas durante el período considerado. Aunque el aumento observado no fue significativo en sí mismo, debe considerarse en el contexto de la creciente demanda entre 2007 y el PIR, que dio lugar a una caída de 7,3 puntos porcentuales en la cuota de mercado de los productores de la Unión, hasta situarla en el 68,8 %.
(89)
Al mismo tiempo, los indicadores microeconómicos correspondientes muestran una mejora de la situación económica de la industria de la Unión. La rentabilidad y el rendimiento de las inversiones permanecieron positivos, y el flujo de caja también siguió siendo positivo en el PIR.
(90)
A la vista de lo expuesto, se concluye que la industria de la Unión no ha sufrido un perjuicio importante a tenor del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base. No obstante, la ausencia global de perjuicio importante durante el PIR debe considerarse a la luz de otros importantes indicadores de perjuicio, que evolucionaron negativamente durante el período considerado, en particular, los precios de venta, la pérdida de cuota de mercado y el empleo. Por consiguiente, se considera que la situación de la industria de la Unión sigue siendo vulnerable y, en algunos aspectos, muy alejada de los niveles que podrían esperarse si se hubiera recuperado completamente del perjuicio detectado en la investigación inicial.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Repercusiones del volumen de importaciones proyectado y efectos sobre el precio en caso de derogación de las medidas
(91)
Como se señala en los considerandos 48 a 52, los productores exportadores chinos tienen capacidades disponibles considerables y un potencial claro para aumentar significativamente sus volúmenes de exportación al mercado de la Unión, incluidas exportaciones reorientadas de otros mercados.
(92)
Los precios cif de exportación a la Unión de ácido tartárico practicados por los exportadores chinos actualmente sometidos a medidas fueron significativamente inferiores a los precios de la industria de la Unión en el PIR y para cada tipo de producto supusieron una subcotización respecto a estos del 32,6 %.
(93)
El análisis de las exportaciones chinas (12) de ácido tartárico al resto del mundo después del PIR muestra que su volumen se había reducido significativamente, pasando de 10 862 TM en el PIR a 8 118 TM a finales de julio de 2011 (- 25 %). Esta disminución del volumen de exportaciones chinas, de 2 744 toneladas, a otros mercados podría crear un flujo adicional de exportaciones chinas hacia el mercado de la Unión.
(94)
Teniendo en cuenta las capacidades excedentarias disponibles de ácido tartárico en China, combinado con el atractivo del mercado de la Unión ya señalado, es muy probable que los exportadores chinos intenten aumentar sus cuotas de mercado en la Unión con el consiguiente perjuicio a la industria de la Unión. Por lo tanto, en ausencia de derechos antidumping para las importaciones de ácido tartárico procedentes de China, un volumen mayor de dichas importaciones, probablemente objeto de dumping, ejercería una presión aún mayor de precios sobre la industria de la Unión y ocasionaría un perjuicio importante.
(95)
Tal como se indica en el considerando 79, las condiciones climáticas y referentes a la cosecha también desempeñan un papel en la situación financiera global de la industria de la Unión. Se recuerda que el ácido tartárico, utilizado también por los productores de vino, puede obtenerse, bien como subproducto de la elaboración del vino o, como es el caso de los exportadores chinos, por síntesis química, a partir de componentes relacionados con la petroquímica o con el carbón, tal como el benceno.
(96)
Por tanto, es preciso también señalar que no existen limitaciones significativas de los volúmenes de producción para la producción china dados sus métodos de producción por síntesis, a diferencia de los productores de la Unión que utilizan materias primas naturales, las lías de vino.
(97)
Teniendo en cuenta que la rentabilidad de la industria de la Unión depende en parte de las condiciones climáticas, parece que la buena rentabilidad alcanzada en el PIR no puede considerarse duradera. En efecto, durante el período considerado, la industria de la Unión no pudo alcanzar siempre su objetivo de rentabilidad del 8 %. Además, en el período de seis meses siguientes al final del PIR, la rentabilidad de la industria de la Unión ya cayó significativamente, situándose en torno al 3 %, con lo que la industria volvió a encontrarse en una posición vulnerable.
2. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio
(98)
Se concluye, por tanto, que la derogación de las medidas provocaría con toda probabilidad un aumento de las exportaciones objeto de dumping procedentes de China, generando una presión a la baja en los precios de la industria de la Unión y un empeoramiento de la situación económica de la industria de la Unión. Por tanto, se concluye que, con toda probabilidad, la derogación de las medidas contra China redundaría en una continuación del perjuicio para la industria de la Comunidad.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(99)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor contra China sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una apreciación de los diferentes intereses en juego. Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(100)
Cabe recordar que en la investigación inicial se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de estas para las partes afectadas.
(101)
Sobre esta base se examinó si, a pesar de las conclusiones acerca de la probabilidad de reaparición del dumping, existían razones de peso para pensar que el mantenimiento de las medidas contra las importaciones procedentes de China afectaría negativamente a los intereses de la Unión.
2. Interés de la industria de la Unión y de otros productores de la Unión
(102)
La industria de la Unión ha demostrado ser una industria viable en general. Así lo confirmó la evolución positiva de su situación económica durante el período considerado, gracias en parte a sus esfuerzos de reestructuración y a las medidas adoptadas. En particular, la industria de la Unión mejoró su estructura de costes y sus beneficios, así como el volumen de producción durante el período considerado.
(103)
Cabe esperar razonablemente que la industria de la Unión siga beneficiándose de que se mantengan las medidas. En caso de no mantenerse las medidas contra las importaciones procedentes de China, es probable que la industria de la Unión vuelva a sufrir un perjuicio importante debido a los volúmenes substanciales de importaciones objeto de dumping procedentes de China, lo que causaría un grave deterioro de su situación financiera. En efecto, hay una alta probabilidad de que se produzca un dumping perjudicial de volúmenes considerables, al que la industria de la Unión no podría resistir. La industria de la Unión, por lo tanto, continuaría beneficiándose si se mantuvieran las medidas antidumping actuales.
(104)
Por lo tanto, se concluye que el establecimiento de medidas antidumping contra China redunda claramente en interés de la industria de la Unión.
3. Interés de los importadores
(105)
Cabe recordar que en la investigación anterior se comprobó que la imposición de medidas no tendría un impacto significativo. Ningún importador/comerciante no vinculado cooperó en la investigación. Teniendo en cuenta que no existen pruebas que sugieran que las medidas vigentes afecten considerablemente a los importadores, se concluye que la continuación de las medidas no afectará significativamente a los importadores de la Unión.
4. Interés de los usuarios
(106)
El ácido tartárico se utiliza principalmente en la industria del vino y alimentaria como aditivo de bebidas y productos alimenticios, así como en la industria de la construcción como retardante en la producción de yeso.
(107)
En la investigación se estableció contacto con todos los usuarios conocidos.
(108)
Los usuarios de la industria de la construcción no prestaron su cooperación. Como se estableció en la investigación inicial, el ácido tartárico representa menos del 2 % de los costes de los productos del yeso en los que se utiliza. Por consiguiente, se concluye que la continuación de las medidas tendría una influencia insignificante en los costes y en la posición competitiva de la industria de la construcción.
(109)
Dos principales importadores/usuarios del sector alimentario cooperaron plenamente en el procedimiento. Se determinó que ambas empresas eran rentables, incluso sus líneas de producto que utilizan el producto afectado como una de las materias primas. Además, las ventas de productos fabricados utilizando el producto afectado representaron solo un pequeño porcentaje de su volumen de negocios total. Por tanto, puede concluirse que la continuación de las medidas no afectaría indebidamente a los usuarios de la industria alimentaria. Por otra parte, para estos usuarios la existencia de diversas fuentes de abastecimiento del producto afectado era bastante importante.
5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(110)
Teniendo en cuenta todos los factores expuestos anteriormente, se concluye que no existen razones perentorias para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(111)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en los que se tiene intención de basar la recomendación de mantener las medidas vigentes en relación con las importaciones del producto afectado originarias de China. También se les concedió un plazo para presentar sus observaciones tras la comunicación de la información.
(112)
Un usuario del sector de la construcción alegó que la ampliación de las medidas en vigor provocaría una escasez del producto afectado y podría aumentar sus costes de producción, con el consiguiente aumento de los precios de sus productos acabados. No se presentaron pruebas que justificaran estas alegaciones. Por consiguiente, debido a la falta de justificación de las alegaciones, junto con la ausencia de cooperación de usuarios del sector de la construcción, no fue posible comprobar dichas alegaciones.
(113)
Los dos usuarios del sector alimentario que cooperaron en la investigación alegaron que los efectos de la continuación de las medidas en la industria alimentaria no se habían tenido debidamente en cuenta, y uno de ellos solicitó una audiencia con el Consejero Auditor.
(114)
Durante la audiencia, este usuario estuvo de acuerdo con la conclusión de que la continuación de las medidas no tendría efectos negativos en la rentabilidad de la empresa en su conjunto, pero alegó que, en su opinión, sí serían significativos los efectos en la rentabilidad de la línea de producción específica que utiliza el producto afectado, que representa solamente un porcentaje menor de la volumen de negocios total. Asimismo, alegó que los precios interiores del ácido tartárico habían aumentado considerablemente después del período de investigación de reconsideración y que estos niveles de precios reducirían de nuevo significativamente la rentabilidad de sus productos. No obstante, este usuario no negó que el aumento de precio fuera un resultado de una falta de suministro de materia prima en el mercado de la Unión, cuyo nivel fluctúa con regularidad en función de la cosecha de vino y, por consiguiente, no puede considerarse duradero ni resultado de las medidas antidumping en vigor.
(115)
Durante una audiencia con el equipo de investigación, el otro usuario que cooperó se pronunció en contra de la extensión de las medidas con argumentos de naturaleza similar. Por consiguiente, estos argumentos también fueron rechazados (véase el considerando anterior).
(116)
Un exportador productor chino que cooperó alegó que no puede considerarse que la industria de la Unión siga siendo vulnerable, que la causa principal que influyó en la situación de la industria de la Unión estaba estrechamente ligada a las condiciones climáticas y que, por tanto, estaba en contra de la continuación de las medidas. Estas alegaciones no estaban sustentadas por elementos de prueba y por consiguiente no pudieron aceptarse. Además, por su naturaleza, no modificaron las conclusiones acerca de la situación de la industria de la Unión.
(117)
Finalmente, la industria de la Unión, considerando sus cifras de rentabilidad durante el período considerado, justificó que el cierre a mediados de 2008 del único productor francés había disminuido, a corto plazo, la cantidad del producto afectado disponible en el mercado interno, con el resultado del aumento temporal de los precios de venta y, en consecuencia, aumentando su rentabilidad. La industria de la Unión alegó que, dadas las circunstancias, estos cambios no podían en ningún caso considerarse de naturaleza duradera. Así pues, las conclusiones relativas a la situación de la industria de la Unión permanecen sin cambios.
(118)
En resumen, tras considerar todas las observaciones recibidas a raíz de la notificación a las partes interesadas de las conclusiones de la investigación, se consideró que ninguna de dichas observaciones justificaba modificar las conclusiones de la investigación.
(119)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de ácido tartárico originario de China por un período adicional de cinco años.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ácido tartárico, excluido el ácido D(-)-tartárico con una rotación óptica negativa de 12,0 grados como mínimo, medido en una solución acuosa de acuerdo con el método descrito en la Farmacopea Europea, clasificado actualmente en el código NC ex 2918 12 00 (código TARIC 2918120090), originario de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco frontera de la Unión, antes del pago de derechos, de los productos fabricados por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, Changzou City, República Popular China
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, República Popular China
4,7 %
A689
Todas las demás empresas (excepto Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, República Popular China - Código TARIC adicional A687)
34,9 %
A999
3. La aplicación de los tipos de derechos individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que se ajustará a los requisitos establecidos en el anexo. Si no se presenta dicha factura, se aplicará el tipo de derecho aplicable a todas las demás empresas.
4. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 16 de abril de 2012.