NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
REGLAMENTO (UE) No 821/2011 DE LA COMISIÓN
de 16 de agosto de 2011
por el que se impone un derecho antidumping provisional a las importaciones de acetato de vinilo originario de los Estados Unidos de América
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea («la Unión»),
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 4 de diciembre de 2010, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de acetato de vinilo originario de los Estados Unidos de América (en lo sucesivo «EE.UU.» o «el país afectado»).
(2)
El procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 22 de octubre de 2010 por Ineos Oxide Ltd («el demandante») en representación de una proporción elevada, en este caso más del 25 %, de la producción total de acetato de vinilo de la industria de la Unión. La denuncia contenía indicios razonables del dumping de dicho producto y del perjuicio importante resultante, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al demandante, a otros productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores del país afectado, a los importadores, comerciantes, usuarios, proveedores y asociaciones notoriamente afectados y a los representantes de los Estados Unidos de América. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer por escrito sus puntos de vista y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(4)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
(5)
La Comisión envió cuestionarios a los cuatro productores exportadores conocidos del país afectado. Tres de ellos respondieron al cuestionario. El cuarto se negó a cooperar en la investigación, por lo que se le informó de que se le trataría como empresa no cooperante de acuerdo con el artículo 18 del Reglamento de base.
(6)
La Comisión envió también cuestionarios al demandante y al otro productor de la Unión mencionado en la denuncia.
(7)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de importadores no vinculados a los que puede afectar la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba la posibilidad de recurrir al muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si era necesario el muestreo y, de serlo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los importadores no vinculados que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio. No obstante, dado que solo se presentaron dos importadores dentro del plazo fijado en el anuncio de inicio, se decidió que no era necesario el muestreo. Dos importadores de la Unión respondieron debidamente al cuestionario y en los locales de uno de ellos se llevó a cabo una inspección in situ.
(8)
Por otro lado, varias partes interesadas se dieron a conocer como usuarias. Se les envió un cuestionario diseñado específicamente para los usuarios. Doce empresas contestaron al cuestionario y en los locales de dos ellas se llevaron a cabo inspecciones in situ.
(9)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para la determinación provisional de la existencia de dumping, del consiguiente perjuicio y del interés de la Unión, y llevó a cabo inspecciones en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión
Ineos Oxide Ltd, Reino Unido
Wacker Chemie AG, Alemania
b)
Productores exportadores del país afectado
Celanese Ltd
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Empresas no vinculadas del país afectado
Terminal, Estados Unidos [el nombre y la localización exacta de la parte son confidenciales]
d)
Empresas vinculadas y no vinculadas de la Unión
Celanese Chemicals Europe GmbH, Alemania
Lyondell Chemie Nederland B.V., Países Bajos
Terminal, Unión [el nombre y la localización exacta de la parte son confidenciales]
e)
Empresas vinculadas fuera de la Unión y de los Estados Unidos
Dow Europa GmbH, Suiza
f)
Importadores
Gantrade Ltd, Reino Unido
g)
Usuarios
Vinavil, Mapei, Italia
Synthomer, Reino Unido
3. Período de investigación
(10)
La investigación del dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2009 y el 30 de septiembre de 2010 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2007 hasta el final del PI («el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(11)
El producto afectado se define como acetato de vinilo originario de los Estados Unidos de América, actualmente clasificado en el código NC 2915 32 00.
(12)
El acetato de vinilo (en lo sucesivo «VAM» o «el producto afectado») es un producto químico derivado del ácido acético.
(13)
Tiene una gran variedad de aplicaciones. La mayor parte del acetato de vinilo que se produce se emplea como insumo en dos productos posteriores: el acetato de polivinilo y el alcohol de polivinilo. Estos productos posteriores constituyen un polímero importante en diversas industrias. Los polímeros de acetato de vinilo suelen utilizarse en la producción de pinturas, adhesivos, revestimientos y acabados textiles.
(14)
La investigación puso de manifiesto que solo hay un tipo del producto afectado.
2. Producto similar
(15)
La investigación mostró que el acetato de vinilo producido y vendido en la Unión por la industria de la Unión y el acetato de vinilo producido en el país afectado y exportado a la Unión tenían las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y los mismos usos. Por tanto, estos productos se consideran provisionalmente similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Valor normal
(16)
Para establecer el valor normal se determinó en primer lugar si las ventas en el mercado interno del producto similar a clientes independientes de los respectivos productores exportadores del país afectado eran representativas, es decir, si el volumen total de esas ventas representaba como mínimo el 5 % del volumen total de sus ventas de exportación del producto afectado a la Unión, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base.
(17)
La Comisión examinó posteriormente si las ventas interiores de cada productor exportador podían considerarse realizadas en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo estableciendo la proporción de ventas interiores rentables a clientes independientes durante el PI.
(18)
Las ventas interiores se consideraron rentables si el precio unitario era igual o superior al coste de producción. Por tanto, se determinó el coste de producción en el mercado interior durante el PI.
(19)
Si más del 80 % del volumen de ventas en el mercado interior fue superior al coste y el precio de venta medio ponderado fue igual o superior al coste de producción medio ponderado, el valor normal se calculó como la media ponderada de todos los precios de venta en el mercado interior, fueran rentables o no. Sin embargo, si el volumen de ventas rentables representó el 80 % o menos del volumen total de ventas, o si el precio de venta medio ponderado fue inferior al coste de producción medio ponderado, el valor normal se calculó en función del precio medio ponderado únicamente de las ventas rentables en el mercado interior.
2. Precio de exportación
(20)
La investigación puso de manifiesto que el acetato de vinilo se exportaba del país afectado a la Unión o bien i) a través de empresas comerciales vinculadas ubicadas en la Unión; o ii) en el caso de un productor exportador, a través de una empresa comercial vinculada ubicada fuera de la Unión.
(21)
En ambos casos, los precios de exportación se establecieron sobre la base de los precios de reventa a los primeros clientes independientes de la Unión, con arreglo al artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, debidamente ajustados en función de todos los costes afrontados entre la importación y la reventa, y de los beneficios.
3. Comparación
(22)
El valor normal y el precio de exportación de los respectivos productores exportadores se compararon utilizando los precios de fábrica.
(23)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Cuando resultó pertinente y justificado se realizaron ajustes para tener en cuenta las diferencias en los costes de manipulación, almacenamiento, transporte, seguros y créditos, y en cuanto a retornos, comisiones y derechos de importación.
4. Margen de dumping
(24)
Con arreglo al artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping de los productores exportadores cooperantes de los Estados Unidos de América se estableció comparando el valor normal medio ponderado con el precio de exportación medio ponderado.
(25)
A fin de determinar el margen de dumping de los productores exportadores no cooperantes, se estableció en primer lugar el nivel de no cooperación. Para ello se comparó el volumen de exportaciones a la Unión comunicado por los productores exportadores cooperantes con las estadísticas de importación equivalentes de Eurostat.
(26)
Como el nivel de cooperación en los Estados Unidos de América fue elevado (más del 90 %), se consideró provisionalmente adecuado fijar el margen de dumping residual para todo productor exportador no cooperante de este país en el nivel del derecho más elevado impuesto a un exportador cooperante. Esta cuestión podrá ser posteriormente replanteada en la fase definitiva.
(27)
De acuerdo con el método expuesto, los márgenes de dumping provisionales, expresados como porcentaje del precio de importación cif en la frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping provisional
Celanese Ltd
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Las demás empresas
13,8 %
D. PERJUICIO
1. Producción de la Unión e industria de la Unión
(28)
La denuncia fue presentada por Ineos Oxide Ltd (en lo sucesivo, «el demandante»), empresa productora de acetato de vinilo de la Unión, que representa un porcentaje importante de la producción total de la Unión. Un segundo productor de la Unión, Wacker GmbH, apoyó el inicio del procedimiento. De este modo, la denuncia contaba con el apoyo de productores de la Unión que representan más de un 25 % de la producción total de acetato de vinilo de la industria de la Unión. Así pues, el procedimiento se inició conforme a lo dispuesto en el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(29)
Se comprobó que un tercer productor ubicado en la Unión (Celanese Europe GmbH) estaba vinculado a un productor exportador ubicado en el país afectado. Según la información recabada durante la investigación, se determinó provisionalmente que este productor estaba totalmente bajo el control de la empresa Celanese, sita en los EE.UU., que desempeña un papel decisivo en operaciones clave desarrolladas en Europa, como la planificación de los negocios, el control de la producción y las actividades de compra y venta.
(30)
A la vista de lo expuesto, se consideró que las relaciones de Celanese Europe GmbH dentro del grupo eran de naturaleza tal que podrían causar un comportamiento diferente del de otros productores no vinculados a tenor del artículo 4, apartado 2, del Reglamento de base. Asimismo se consideró que esas relaciones podrían proteger a la empresa de las consecuencias negativas del dumping perjudicial. Por otro lado, la inclusión de esa empresa en las conclusiones sobre el perjuicio distorsionaría los datos agregados sobre la composición de la industria de la Unión.
(31)
Por esta razón se determinó provisionalmente que Celanese Europe GmbH quedara excluida de la definición de industria de la Unión.
(32)
Por tanto, Ineos Oxide Ltd y Wacker GmbH constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y representan el 100 % de la producción de la Unión. En lo sucesivo se hará referencia a ellas como «la industria de la Unión».
2. Determinación del mercado pertinente de la Unión
(33)
Para determinar si la industria de la Unión, tal como se ha definido en los considerandos 28 y siguientes, había sufrido un perjuicio importante, se examinó en qué medida había que tener en cuenta en el análisis su producción cautiva del producto afectado.
(34)
De hecho, la industria de la Unión vende el producto afectado tanto a) al mercado libre como b) al mercado cautivo (dentro del propio grupo de la empresa). En el mercado cautivo, el producto afectado se utiliza como materia prima en la fabricación de diversos productos empleados en pinturas, adhesivos, revestimientos, etc.
(35)
En este contexto, las ventas del producto afectado para su uso como materia prima en la fabricación de otros productos destinados a empresas del mismo grupo se considerará «uso cautivo», en tanto en cuanto se cumpla al menos una de las dos condiciones siguientes: i) las ventas no se efectúan a precios de mercado, o ii) el cliente no puede elegir libremente el proveedor dentro del mismo grupo de empresas. Durante la investigación se comprobó provisionalmente que las ventas a entidades vinculadas que adquirieron el producto afectado como materia prima para fabricar un producto diferente tenían que considerarse ventas cautivas; asimismo, se comprobó que, con arreglo a la política comercial de las empresas, estas entidades vinculadas no podían elegir libremente su proveedor.
(36)
Esta distinción es importante para el análisis del perjuicio. Se comprobó que el acetato de vinilo destinado a usos cautivos no competía directamente con las importaciones procedentes del país afectado. En cambio, se vio que la producción destinada a las ventas en el mercado libre sí competía directamente con esas importaciones, dado que tales ventas se hacían en condiciones normales de mercado; ello implica la libre elección de proveedor. Esto justificaba la diferenciación entre el mercado cautivo y el mercado libre en el análisis de algunos indicadores del perjuicio.
(37)
A este respecto se observó que los indicadores económicos que se enumeran a continuación, relacionados con la industria de la Unión, podían razonablemente examinarse en referencia a la actividad total, es decir, incluyendo el uso cautivo de la industria de la Unión: producción, capacidad, utilización de la capacidad, inversiones, existencias, empleo, productividad, salarios y magnitud del margen de dumping. Esto se debe a que esos indicadores se ven afectados con independencia de que el producto vaya pasando de una fase a otra dentro de una empresa o un grupo de empresas para su ulterior transformación o de que se venda en el mercado libre.
(38)
En cuanto a la rentabilidad, el flujo de caja, el rendimiento de la inversión y la capacidad de reunir capital, el análisis solo se llevó a cabo al nivel del mercado libre, ya que el hecho de que los precios de los mercado cautivos no sean representativos de las condiciones normales de mercado influye en la fiabilidad de esos indicadores.
(39)
Los demás indicadores económicos relacionados con la industria de la Unión, a saber, consumo, ventas, cuotas de mercado y precios en el mercado de la Unión, se analizaron y evaluaron sobre todo con relación a la situación imperante en el mercado libre, concretamente donde existen condiciones de mercado mensurables y donde las transacciones se realizan en condiciones de mercado normales que implican la libre elección de proveedor.
(40)
Sin embargo, con respecto a esos indicadores también se tuvo en cuenta el mercado cautivo, que se comparó con los datos del mercado libre para determinar si la situación de aquel podía modificar las conclusiones basadas únicamente en el análisis de este.
3. Consumo de la Unión
(41)
El consumo de la Unión se estableció sumando el volumen total de importaciones de acetato de vinilo, según los datos de Eurostat cotejados con los datos verificados de las importaciones procedentes del país afectado proporcionados por los productores exportadores, al volumen total de ventas de la industria de la Unión y del otro productor de la Unión en el mercado de la Unión.
(42)
Dado el reducido número de proveedores y la necesidad de proteger los datos confidenciales de las empresas con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base, la evolución del consumo se presenta indexada.
Cuadro 1
Consumo en la Unión
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Consumo total
100
90
87
99
Mercado cautivo
100
96
100
104
Mercado libre
100
88
82
97
(43)
En el período considerado, el consumo del mercado total de la Unión y del mercado libre disminuyó ligeramente un 1 % y un 3 %, respectivamente. A la inversa, durante ese mismo período se registró un incremento del 4 % en el mercado cautivo.
4. Importaciones procedentes del país afectado
4.1. Volumen y cuota de mercado
(44)
El volumen y la cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Importaciones procedentes de los Estados Unidos de América
Volumen de las importaciones (t)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos de América
103 192
146 800
133 763
152 445
(Índice (2007 = 100)
100
142
130
148
Cuota de mercado en el mercado total
(Índice 2007 = 100)
100
159
150
149
Cuota de mercado en el mercado libre
(Índice 2007 = 100)
100
162
157
152
Fuente: Eurostat e información proporcionada por las partes interesadas a través de sus respuestas al cuestionario.
(45)
Durante el período considerado, las importaciones en el mercado total de la Unión (mercado cautivo y mercado libre) procedentes del país afectado aumentaron un 48 %. Esto dio lugar a un incremento de la cuota de mercado del 49 % en el mismo período. La cuota de mercado en el mercado libre aumentó un 52 %.
4.2. Precios de las importaciones y subcotización de precios
(46)
Los precios medios de las importaciones procedentes del país afectado evolucionaron como sigue:
Cuadro 3
Precio de las importaciones procedentes de los Estados Unidos de América
Precios de importación (EUR/t)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos de América
774
814
541
573
(Índice (2007 = 100)
100
105
70
74
Fuente: Eurostat
(47)
Mientras que en el PI se observó un ligero aumento, los precios medios globales de las importaciones procedentes del país afectado disminuyeron un 26 % entre 2007 y el PI.
(48)
Se realizó una comparación de precios de venta en el mercado de la Unión, entre los precios medios de la industria de la Unión cobrados en el mercado libre y los precios medios de las importaciones procedentes del país afectado. Los precios de venta pertinentes de la industria de la Unión se ajustaron, cuando fue necesario, al precio de fábrica, es decir, excluyendo los fletes en la Unión y deduciendo descuentos y retornos.
(49)
Estos precios se compararon con los precios aplicados por los productores exportadores cooperantes de los EE.UU. sin descuentos y ajustados, cuando fue necesario, al precio cif en la frontera de la Unión, con el debido ajuste para tener en cuenta los costes del despacho de aduana y los costes posteriores a la importación.
(50)
La comparación mostró que, durante el PI, las importaciones del producto afectado de todos los exportadores cooperantes se vendieron en la Unión a precios que subcotizaron los de la industria de la Unión. El nivel medio de subcotización, expresado como porcentaje de los precios de la industria de la Unión, fue del 17,9 %, según los datos verificados aportados por los productores exportadores cooperantes. Este grado de subcotización se combinó con una evolución negativa y una bajada sustancial de los precios.
5. Importaciones procedentes de otros terceros países
(51)
El siguiente cuadro refleja la evolución de las importaciones procedentes de otros terceros países.
Cuadro 4
Volumen de importaciones procedentes de otros terceros países
Volumen de las importaciones (t)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos de América
103 192
146 800
133 763
152 445
(Índice (2007 = 100)
100
142
130
148
Arabia Saudí
0
0
0
73 156
Otros
88 138
52 414
15 937
8 198
Índice 2007 = 100
100
59
18
9
Cuota de mercado en el mercado total
(Índice 2007 = 100)
100
66
21
9
Cuota de mercado en el mercado libre
(Índice 2007 = 100)
100
68
22
10
Fuente: Eurostat
(52)
Al comienzo del período considerado, las importaciones procedentes del país afectado competían con las de otros países como Taiwán, Ucrania y Rusia. Al final de dicho período, las importaciones procedentes de esas fuentes tradicionales se habían reducido casi a cero.
(53)
Un nuevo país exportador, Arabia Saudí, que entró en el mercado de la Unión durante el PI, exportó en torno a 73 000 t durante el PI. Las repercusiones de esta evolución en la industria de la Unión se abordan en los considerandos 91 y siguientes.
6. Situación de la industria de la Unión
6.1. Generalidades
(54)
Con arreglo al artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen del impacto de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los factores e índices económicos relacionados con la situación de la industria de la Unión entre 2007 y el final del PI.
(55)
Los indicadores macroeconómicos (producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, volúmenes de ventas, cuota de mercado, empleo, productividad, salarios y magnitud de los márgenes de dumping) y microeconómicos (existencias, precios de venta, rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de la inversión, capacidad de reunir capital e inversiones y costes de producción) se evaluaron al nivel de la industria de la Unión en su conjunto. La evaluación se basó en la información extraída de los cuestionarios verificados presentados por la industria de la Unión.
(56)
Debe tenerse presente que el demandante adquirió sus instalaciones de producción en 2007; por consiguiente, no pudieron obtenerse datos sobre algunos indicadores (rentabilidad, salarios, inversiones, rendimiento de la inversión y flujo de caja) correspondientes a ese año. Por tanto, con respecto a esos indicadores, el análisis abarca el período entre 2008 y el PI. Para los demás indicadores sí se dispuso de cifras correspondientes a 2007. Por consiguiente, con respecto a esos indicadores, el análisis abarca todo el período considerado (de 2007 al PI).
(57)
El demandante suministra el producto afectado únicamente al mercado libre, mientras que el otro productor de la Unión se centra principalmente en el mercado cautivo, con una pequeña proporción destinada al mercado libre. Teniendo en cuenta que los datos para el análisis del perjuicio se extraen principalmente de dos únicas fuentes, una de ellas centrada sobre todo en el mercado cautivo, y considerando que se comprobó que había que distinguir entre el mercado total y el mercado libre en relación con una serie de indicadores del perjuicio, los datos relativos a la industria de la Unión tuvieron que indexarse para preservar la confidencialidad con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base.
6.2. Indicadores macroeconómicos
6.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(58)
El cuadro que figura a continuación indica la evolución de la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad de la industria de la Unión en su conjunto:
Cuadro 5
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad totales de la Unión
(Índice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Producción total
100
105
102
92
Capacidad de producción total
100
121
126
143
Utilización de la capacidad total
100
87
81
64
(59)
Como muestra el cuadro anterior, la producción global de la Unión disminuyó un 8 % durante el período considerado.
(60)
Durante el mismo período, la capacidad de producción aumentó un 43 %. Sin embargo, este aumento de la capacidad no estuvo relacionado con el establecimiento de nuevas líneas de producción, sino con una mayor eficiencia en la utilización de la capacidad existente.
(61)
La combinación de estos dos factores, a saber, descenso del volumen de producción y aumento de la capacidad de producción, durante el mismo período dio lugar a una reducción significativa, del 36 %, de la utilización de la capacidad durante el período considerado.
6.2.2. Volúmenes de ventas y cuota de mercado
(62)
Las cifras que figuran a continuación reflejan el volumen de ventas, la cuota de mercado y los precios medios de venta por unidad de la industria de la Unión, divididos entre el mercado total, el mercado cautivo y el mercado libre.
Cuadro 6
Volúmenes de ventas y cuota de mercado
(Índice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Ventas totales
100
99
96
88
Cuota de mercado (%)
100
110
111
88
Ventas en el mercado cautivo
100
111
109
113
Cuota de mercado (%)
100
115
108
109
Ventas en el mercado libre
100
89
86
67
Cuota de mercado (%)
100
102
104
69
(63)
El volumen global de ventas disminuyó un 12 % durante el período considerado. Este descenso fue aún más marcado en el mercado libre, donde la caída fue del 33 % entre 2007 y el PI. El mercado cautivo siguió una tendencia opuesta y en él el volumen de ventas aumentó un 13 % durante el mismo período.
(64)
La caída del volumen de ventas se reflejó en la cuota de mercado, que disminuyó un 11 % en el mercado total y un 31 % en el mercado libre entre 2007 y el PI. Una vez más, el mercado cautivo siguió la tendencia opuesta y en él la cuota de mercado aumentó un 9 % durante el mismo período.
6.2.3. Empleo, productividad y salarios
Cuadro 7
Empleo, productividad y salarios
(Índice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Número total de empleados
100
96
98
100
Productividad total (unidades por empleado)
100
109
104
92
Salarios anuales totales
0
100
95
88
(65)
El empleo total permaneció estable entre 2007 y el PI. Debe tenerse en cuenta que la producción de acetato de vinilo no exige mucha mano de obra y, por tanto, las cifras de empleo no están estrechamente relacionadas con las de producción. Por consiguiente, el empleo no es un indicador especialmente importante en este sector.
(66)
Durante el período considerado, la productividad total por empleado disminuyó un 8 % entre 2007 y el PI. Esa disminución fue consecuencia del descenso de la producción y el aumento de la capacidad de producción explicados en los considerandos 58 y siguientes.
6.2.4. Magnitud del margen real de dumping
(67)
Los márgenes de dumping se indican en la sección sobre el dumping. Todos los márgenes establecidos estaban por encima del nivel mínimo. Además, teniendo en cuenta los volúmenes y los precios de las importaciones objeto de dumping, la incidencia del margen real de dumping no puede considerarse desdeñable.
6.3. Indicadores microeconómicos
6.3.1. Observaciones generales
(68)
El análisis de los indicadores microeconómicos (existencias, precios de venta, rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de la inversión, capacidad de reunir capital e inversiones y costes de producción) se llevó a cabo en relación con la industria de la Unión en su conjunto, según se ha definido en los considerandos 28 y siguientes.
(69)
Entre los indicadores mencionados, la evaluación de la rentabilidad, los salarios, las inversiones, el rendimiento de la inversión y el flujo de caja hubo de centrarse en el mercado libre, lo que significa que reflejaría principalmente los datos aportados por el demandante. En ese contexto, la evolución de los indicadores «rentabilidad» y «flujo de caja» no pudo presentarse en forma de índice por razones de confidencialidad.
(70)
Además, como se ha explicado en el considerando 56, el demandante no pudo aportar datos de algunos indicadores del perjuicio correspondientes a 2007; por tanto, con respecto a esos indicadores, el análisis abarcó el período de 2008 al PI.
6.3.2. Existencias
(71)
Las cifras que figuran a continuación representan la evolución de las existencias de la industria de la Unión en cada año del período considerado:
Cuadro 8
Existencias
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Existencias totales
100
86
49
69
(72)
Las existencias disminuyeron un 31 % durante el período considerado. No obstante, este indicador no debe considerarse importante en este sector, pues los productores de acetato de vinilo fabrican este producto por encargo y suelen tener existencias limitadas. De hecho, las existencias solo corresponden a unas pocas semanas de suministro.
6.3.3. Precios de venta
(73)
El cuadro siguiente presenta la evolución de los precios de la industria de la Unión dividida entre el mercado total, el mercado cautivo y el mercado libre.
Cuadro 9
Precios de venta
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Precio unitario medio de venta en el mercado total
100
107
74
84
Precio unitario medio de venta en el mercado cautivo
100
115
82
92
Precio unitario medio de venta en el mercado libre
100
102
69
77
(74)
Los precios de venta en el mercado total de la Unión disminuyeron un 16 % en el período considerado. Los precios de venta cayeron en ambos mercados, si bien el descenso fue más acusado en el mercado libre (- 23 %) que en el mercado cautivo (- 8 %).
6.3.4. Rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de la inversión, capacidad de reunir capital e inversiones
(75)
La rentabilidad del producto similar en el mercado libre se determinó expresando el beneficio neto antes de impuestos de las ventas del producto similar efectuadas por la industria de la Unión como porcentaje del volumen de negocios generado por esas ventas.
(76)
La rentabilidad en el mercado libre disminuyó durante el período considerado. En todos los meses del PI se registraron pérdidas. Ello se debió al pronunciado descenso de los volúmenes de ventas y los precios de venta.
(77)
El cuadro siguiente demuestra que la industria de la Unión aumentó sus inversiones en el producto afectado, incluso cuando hacía frente a una rentabilidad decreciente. Se invirtió fundamentalmente en la mejora y el mantenimiento de la tecnología y el proceso de producción, a fin de mejorar la eficiencia.
Cuadro 10
Inversiones
Índice 2008 = 100
2007
2008
2009
PI
Inversiones totales
n.d.
100
129
127
(78)
Las inversiones aumentaron un 27 % durante el período considerado.
(79)
A pesar de ello, la rentabilidad de las inversiones en el producto afectado no alcanzó el nivel esperado y disminuyó entre 2008 y el PI.
(80)
También se observó un descenso del flujo de caja entre 2008 y el PI, lo que muestra un deterioro constante de la capacidad de la industria de la Unión para generar efectivo y, por consiguiente, un debilitamiento de su situación financiera.
(81)
Por tanto, al aumentar las inversiones, la industria mostraba tener todavía capacidad de reunir capital; sin embargo, esta capacidad se vio entorpecida por la caída de las ventas y el aumento de las dificultades para generar flujo de caja.
7. Conclusión sobre el perjuicio
(82)
El análisis de la situación de la industria de la Unión muestra una tendencia a la baja de los principales indicadores del perjuicio. Frente a un consumo relativamente estable, la producción global cayó un 8 % en el período considerado. Durante ese mismo período, la industria de la Unión perdió un 11 % de la cuota global de mercado y un 33 % del mercado libre. La utilización de la capacidad disminuyó un 36 %. En el mismo período, las importaciones procedentes del país afectado aumentaron un 48 %.
(83)
Durante el período considerado, el volumen global de ventas de la industria de la Unión se redujo un 12 %. Pudo observarse una fuerte tendencia a la baja en los volúmenes de ventas del mercado libre, que se redujeron un 33 % en el período considerado.
(84)
El descenso de los volúmenes de ventas de la industria de la Unión estuvo acompañado de una bajada global de los precios del 16 %. Como en el caso del volumen de ventas, la situación fue aún peor en el mercado libre, donde se registró una bajada de precios del 23 %. La pérdida de volumen de ventas, unida a la bajada de precios, influyó en el nivel de beneficios y generó pérdidas en todos los meses del PI.
(85)
Los únicos indicadores que mostraron una tendencia positiva fueron las inversiones, que aumentaron un 27 %, al igual que la capacidad de reunir capital. Sin embargo, las inversiones no tuvieron el rendimiento esperado y disminuyeron entre 2008 y el PI.
(86)
A la vista de todo lo expuesto, la investigación confirmó que, si prosiguiera esa situación, las pérdidas observadas en el transcurso de la investigación podrían hacer que se abandonara toda producción de envergadura de acetato de vinilo de la industria de la Unión destinada al mercado libre.
(87)
Ante tales circunstancias, se considera que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante durante el PI.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(88)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión había sido causado por las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado. Además se analizaron otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que podrían haber perjudicado a la industria de la Unión, a fin de garantizar que cualquier perjuicio causado por estos factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
2. Incidencia de las importaciones procedentes de los EE.UU.
2.1. Generalidades
(89)
Existe una clara coincidencia en el tiempo entre el aumento de las importaciones objeto de dumping entre 2007 y el PI y la pérdida paralela de cuota de mercado de la industria de la Unión en el mismo período. La investigación también estableció la existencia de efectos negativos de las importaciones objeto de dumping sobre los precios de los productores de la Unión, que vieron reducida su rentabilidad como consecuencia de la continua subcotización de sus precios.
(90)
Algunas partes alegaron que el incremento de las importaciones no hacía sino reemplazar las importaciones efectuadas anteriormente por otros países importadores, o simplemente se debía al aumento de la demanda en el mercado de la UE. Sin embargo, ni las cifras de importación (véase el cuadro 2) ni las cifras de consumo (véase el cuadro 1) confirman esta alegación. En este contexto se recuerda que, como se ha visto en el considerando 43, el consumo se mantuvo más bien estable e incluso disminuyó ligeramente en el período considerado, mientras que las importaciones procedentes de los EE.UU. aumentaron un 48 %.
3. Efectos de otros factores
3.1. Incidencia de las importaciones de otros terceros países
3.1.1. Incidencia de las importaciones procedentes de Arabia Saudí
(91)
Algunas partes interesadas alegaron que las importaciones de VAM de Arabia Saudí eran las causantes del perjuicio a la industria de la Unión.
(92)
En efecto, como se ha indicado en el considerando 53, Arabia Saudí es el segundo mayor exportador de VAM a la Unión, después de los EE.UU. Las importaciones procedentes de Arabia Sandía comenzaron a entrar en el mercado durante el PI.
(93)
Las cifras de Eurostat que presenta el cuadro 11 muestran los precios de las importaciones procedentes de Arabia Saudí y otros terceros países.
Cuadro 11
Precio de venta de las exportaciones procedentes de otros terceros países
(EUR/t)
2007
2008
2009
PI
Arabia Saudí
n.d.
n.d.
n.d.
636
(Índice IP = 100)
0
0
0
100
Otros
878
919
473
633
(Índice 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
El cuadro muestra que el precio medio de las importaciones procedentes de Arabia Saudí, 636 EUR, fue comparable con el de las importaciones procedentes de otros terceros países, cuyo promedio fue de 633 EUR, mientras que superaron en un 11 % el precio medio de los EE.UU., 573 EUR.
(95)
El hecho de que los saudíes estén operando en el mismo segmento de precios que otros importadores, con un diferencial de precios significativo con respecto a las exportaciones de los EE.UU., pone de manifiesto que los productores exportadores saudíes tienen una política de precios distinta de la de los EE.UU., que repercute también de manera diferente en la industria de la Unión.
(96)
Sobre esta base, puede concluirse provisionalmente que las importaciones procedentes de Arabia Saudí no rompen el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
3.2. Impacto de la crisis económica
(97)
Algunas partes interesadas alegaron que el descenso de la producción y del volumen de ventas de la industria de la Unión debería atribuirse a la merma del consumo. Alegaron también que la tendencia a la baja de los precios medios de venta estaba causada por la crisis económica mundial.
(98)
Otras partes interesadas alegaron que, durante la crisis económica, todos los productores petroquímicos, entre ellos los de VAM, sufrieron graves pérdidas y que, por tanto, las pérdidas sufridas por la industria de la Unión no deberían atribuirse a las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado.
(99)
Sin embargo, como se ha mencionado en los considerandos 41 a 43, la presente investigación puso de manifiesto que la merma del consumo de la Unión en el mercado libre fue desdeñable durante el período considerado. Así pues, la incidencia de la crisis económica en cuanto a merma del consumo no pudo ser la responsable del fuerte descenso del volumen de ventas expuesto en los considerandos 62 a 64.
(100)
El análisis de las cifras de rentabilidad del mercado libre de la industria de la Unión ha revelado que el negocio del VAM sufrió pérdidas cuantiosas si se compara con otros productos químicos manufacturados similares. Además, la rentabilidad de estos otros productos se recuperó después de la crisis, mientras que el negocio del VAM ha seguido deteriorándose. Esto lleva a la conclusión provisional de que, si bien lo más probable es que el negocio del VAM se viera afectado por la crisis económica, conviene distinguirlo de otros sectores petroquímicos, ya que las pérdidas persistentes del demandante continuaron después de la crisis, y ello estuvo directamente asociado a las importaciones a bajo precio procedentes de los EE.UU. Por tanto, se rechaza provisionalmente esta alegación.
(101)
A la vista de lo expuesto, se concluye provisionalmente que la crisis económica no contribuyó al perjuicio sufrido por la industria de la Unión hasta el punto de romper el nexo causal entre dicho perjuicio y las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU.
3.3. Perjuicio autoinfligido
(102)
Varias partes interesadas alegaron que el demandante había contribuido a su precaria situación construyendo capacidad de producción adicional durante la recesión. Se alegó que la disminución de las ventas y el beneficio se debió a la combinación de la recesión y de una decisión de negocio poco acertada por parte del demandante.
(103)
Varias partes interesadas alegaron también que la tecnología empleada en la planta del demandante es la principal causa de perjuicio. Durante el período considerado, el demandante sufrió varias paradas técnicas y situaciones de fuerza mayor, y se alegó que el descenso de sus ventas debería atribuirse a las numerosas paradas y no a las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. Argumentos similares se adujeron en relación con la rentabilidad del demandante.
(104)
En cuanto a la alegación de que el demandante no debería haber ampliado la capacidad de producción durante el receso económico mundial, debe recordarse que el demandante no adquirió nuevas capacidades, sino que simplemente amplió su capacidad de producción optimizando los procesos existentes. Esto debe considerarse una decisión de negocio razonable en un mercado en el que el consumo total se mantiene estable pero las ventas caen debido a la competencia de unas importaciones a bajo precio. Por tanto, se rechaza provisionalmente esta alegación.
(105)
Por lo que se refiere a la alegación de que fueron las paradas causadas por problemas técnicos las que infligieron el perjuicio al demandante, la investigación puso de manifiesto que el proceso de producción del VAM requiere un mantenimiento y cierre cíclicos de la planta a intervalos regulares y planificados. Por tanto, tres de las cinco paradas deben considerarse parte del funcionamiento normal de una planta de VAM.
(106)
Por otro lado, se comprobó que las tres paradas planeadas se basaron en decisiones conscientes del demandante de interrumpir la producción en momentos en los que la presión de precios ejercida por las importaciones objeto de dumping era tan fuerte que no se encontraba en posición de realizar suministros a precios sostenibles. Durante esas paradas, el demandante contaba con existencias suficientes para proveer los reducidos volúmenes que exigían los correspondientes contratos o las ventas inmediatas. Además, la reducción de las existencias señalada en el considerando 72 confirma que durante el período considerado se realizaron entregas de manera constante.
(107)
Sobre esta base se comprobó que la incidencia global de las paradas técnicas del demandante no rompía el nexo causal. Por tanto se rechazaron los argumentos expresados por las partes interesadas con respecto al perjuicio autoinfligido.
3.4. Acceso a las materias primas: la ventaja competitiva natural de los productores del país afectado
(108)
Varias partes interesadas alegaron que la dependencia del demandante de los suministros externos de materias primas debería considerarse una de las principales fuentes de sus problemas, más que las importaciones objeto de dumping. Se alegó también que los exportadores de los EE.UU. gozan de una ventaja competitiva natural, pues tienen acceso a materias primas, a saber, etileno y ácido acético, más baratas.
(109)
En cuanto a los supuestos problemas relacionados con las fuentes de materias primas de las que dispone el demandante, el argumento aducido no tiene fundamento, ya que se comprobó que el demandante se beneficia también de canales preferenciales y de materiales suministrados por la planta in situ de su proveedor y por una empresa del grupo. Por consiguiente, los precios de las principales materias primas eran comparables a los del mercado del país afectado.
(110)
De ello se deduce que, si bien los precios generales de la principal materia prima utilizada en la producción de VAM fueron de hecho más bajos en los EE.UU. que en el mercado de la Unión, ello no influyó en los costes del demandante.
(111)
El que la diferencia de precios de las materias primas solo pudo tener un efecto parcial en los problemas experimentados por el demandante lo confirmó el hecho de que se registraran cifras de rentabilidad mucho mejores con otros productos fabricados por el demandante que contenían las mismas materias primas.
(112)
Sobre esta base se concluye provisionalmente que la incidencia de los precios de las materias primas no rompe el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. y el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
4. Conclusión sobre la causalidad
(113)
Se concluyó, pues, que existe una nexo causal entre el perjuicio sufrido por la industria de la Unión y las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. Se analizaron otras causas posibles de perjuicio, como la incidencia de las importaciones procedentes de otros terceros países y de la crisis económica, la ventaja competitiva natural de los productores exportadores de materias primas y el perjuicio autoinfligido, pero ninguna de ellas influyó en la situación de la industria de la Unión de manera que se rompa el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
(114)
Partiendo de este análisis de los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Unión, se concluyó, por tanto, de manera provisional, que existe un nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión durante el PI.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Interés de la industria de la Unión
(115)
La investigación mostró que la industria de la Unión está sufriendo un perjuicio importante por los efectos de las importaciones objeto de dumping, que subcotizaron sus precios según se detalla en los considerandos 48 y siguientes.
(116)
La industria de la Unión está invirtiendo para mejorar su eficiencia y está racionalizando progresivamente su proceso de producción. Cabe esperar que las medidas eviten que continúe la competencia desleal de las importaciones a bajo precio objeto de dumping y, en consecuencia, permitan que se resuelva la situación de la industria de la Unión.
(117)
Por otro lado, si no se impusieran las medidas, la situación financiera y la rentabilidad actuales de la industria de la Unión, según se han analizado en la presente investigación, en los considerandos 54 y siguientes, no son lo bastante sólidas para seguir resistiendo la presión que ejercen las importaciones objeto de dumping. La consecuencia sería, probablemente, el abandono o la reducción significativa de la producción de la industria de la Unión destinada al mercado libre.
(118)
A la vista de este análisis, se espera que la industria de la Unión se beneficie de la imposición de medidas provisionales.
2. Interés de los importadores
(119)
La Comisión envió cuestionarios a los dos importadores conocidos no vinculados que se dieron a conocer en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(120)
La investigación mostró que una parte importante de su volumen de negocios global está relacionada con el producto afectado.
(121)
Se analizó la incidencia de los derechos sobre la rentabilidad del importador. El análisis puso de manifiesto que el beneficio y el margen comercial de sus importaciones son tales que la imposición de medidas podría ir, de hecho, en detrimento de su rentabilidad. Por consiguiente, desde el punto de vista de los costes, si se impusieran las medidas, estas tendrían muy probablemente un impacto en el negocio del importador. Sin embargo, el importador confirmó que podría repercutir sobre sus clientes al menos parte del incremento de los costes, dada la actual situación del mercado, en el que se espera que la demanda se mantenga estable. Además, la investigación reveló que el importador puede proveerse del producto recurriendo a productores no sujetos al derecho, como los exportadores taiwaneses o los productores de la Unión.
(122)
A la vista de lo expuesto, se concluyó que la imposición de medidas tendría un efecto limitado sobre los importadores.
3. Interés de los usuarios
(123)
Los usuarios mostraron un gran interés en este asunto. Doce de ellos cooperaron en la investigación; de estos, dos fueron sometidos a verificación, dado su volumen de importaciones procedentes del país afectado. Estas empresas están establecidas por toda la Unión y están presentes en el sector de aplicaciones industriales tales como revestimientos, pinturas y adhesivos.
(124)
Las importaciones de los usuarios que cooperaron representan en torno a un tercio de las importaciones totales procedentes de los EE.UU., según cifras de Eurostat. La investigación mostró que el 30 % de las compras de VAM de los usuarios cooperantes eran de origen estadounidense, mientras que un 57 % provenían de la UE.
(125)
La investigación puso de manifiesto que el VAM representaba, de media, en torno a un tercio del coste de producción de los dos usuarios verificados.
(126)
Algunos usuarios alegaron que la imposición de medidas incrementaría su coste de producción y que sería difícil repercutir ese incremento sobre sus clientes, dada la feroz competencia de precios en el mercado. Supuestamente, esta dificultad puede dar lugar a una reducción de la cuota de mercado de los usuarios en beneficio de sus competidores de fuera de la Unión, o a un cambio de su actual proceso de producción a otros que no incluyan el producto afectado. La consecuencia final de las medidas sería, supuestamente, una importante reducción de los márgenes de beneficio de los usuarios.
(127)
Dos de estos usuarios alegaron que la reducción de los márgenes de beneficio llevaría a una disminución de las inversiones en la producción, con las consiguientes repercusiones en el empleo.
(128)
En cuanto a la alegación sobre la reducción de los márgenes de beneficio, teniendo en cuenta los elevados niveles de rentabilidad de los usuarios, es de esperar que, si no pueden repercutir el incremento de costes sobre sus clientes, la imposición de derechos solo disminuya ligeramente sus márgenes de beneficio. Por tanto, es probable que las inversiones en la producción no se vean perturbadas y que no se produzca ningún efecto adverso significativo sobre el empleo. Así pues, esta alegación es rechazada.
(129)
En lo que respecta a la alegación de que las medidas impuestas a las importaciones del producto afectado serían perjudiciales para la competitividad de los usuarios de la Unión, ya que aumentarían sus costes de producción y favorecerían a las importaciones de productos posteriores procedentes de otros terceros países, se recuerda que los derechos no pretenden detener las importaciones y que el nivel de las medidas no es tal que impida a los usuarios proveerse de productos originarios de los EE.UU. El propósito de los derechos antidumping es reestablecer la igualdad de condiciones en el mercado de la Unión en relación con el producto afectado. Sobre la base de lo expuesto y teniendo presente que solo un tercio del consumo de VAM de los usuarios es originario de los EE.UU., se rechaza la alegación.
(130)
Además, debe subrayarse también que muchos usuarios indicaron que, debido a las escasas fuentes de VAM, el contar con un suministro suficiente de VAM originario de la Unión es una prioridad. A este respecto, debe recordarse que la investigación ha puesto de manifiesto la probabilidad de que la industria de la Unión deba nada menos que abandonar el suministro de VAM al mercado libre si no se imponen las medidas. En relación con la diversidad del suministro, la imposición de medidas iría, pues, en interés de los usuarios de la Unión.
(131)
A la vista de lo expuesto, se concluye provisionalmente que la imposición de medidas tendría sobre los usuarios unos efectos negativos limitados.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(132)
Habida cuenta de cuanto antecede, se concluye provisionalmente que, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no puede extraerse claramente la conclusión de que la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones de acetato de vinilo originario de los EE.UU. no vaya en interés de la Unión.
G. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(133)
Teniendo en cuenta las conclusiones a las que se ha llegado en relación con el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, deben imponerse medidas antidumping provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando perjuicio a la industria de la Unión.
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(134)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(135)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a la industria de la Unión cubrir su coste de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que una industria de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping, vendiendo el producto similar en la Unión.
(136)
Por tanto, el nivel de eliminación del perjuicio se calculó comparando el precio medio de las importaciones objeto de dumping y el precio objetivo de la industria de la Unión. El precio objetivo se estableció sumando un margen de beneficio objetivo a los costes de producción de la industria de la Unión. El margen de beneficio objetivo se fijó provisionalmente en el 9,9 %. Este margen de beneficio se estableció tomando como referencia la rentabilidad basada en el rendimiento medio (medido como EBITDA/ventas) que las empresas petroquímicas que operan en un sector similar al del VAM generaron en el período 2007-2009.
(137)
Los márgenes de subcotización resultantes superan el 30 %.
2. Medidas provisionales
(138)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, y de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, se considera que las medidas antidumping provisionales deben imponerse a las importaciones procedentes del país afectado al nivel del margen de dumping o de perjuicio inferior, de conformidad con la regla del derecho inferior. En el presente caso, el tipo de derecho debe fijarse, en consecuencia, al nivel de los márgenes de dumping comprobados.
(139)
Los tipos de derecho antidumping para empresas concretas especificados en el presente Reglamento se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación comprobada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Esos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») son aplicables, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de los Estados Unidos de América y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «las demás empresas».
(140)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping individual para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (3) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado interior y las ventas de exportación que ataña, por ejemplo, a ese cambio de nombre o a ese cambio en las entidades de producción y venta. La Comisión, cuando proceda, y tras consultar al Comité Consultivo, modificará en consecuencia el Reglamento poniendo al día la lista de empresas que se benefician de tipos de derecho individuales.
(141)
Sobre esta base, los tipos de derecho antidumping propuestos, expresados con respecto al precio cif en la frontera de la Unión, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Tipos de derecho provisionales
Celanese Ltd
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Las demás empresas
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. DIVULGACIÓN DE LA INFORMACIÓN
(142)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio puedan expresar sus puntos de vista por escrito y solicitar una audiencia. Además, debe hacerse constar que las conclusiones relativas a la imposición de derechos antidumping formuladas a los efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse para establecer cualquier conclusión definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de acetato de vinilo, actualmente clasificado en el código NC 2915 32 00, originario de los Estados Unidos de América.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que aquí se enumeran, será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
Celanese Ltd
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Las demás empresas
13,8 %
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán solicitar que se les revelen los hechos y consideraciones fundamentales sobre cuya base se ha adoptado el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
Con arreglo al artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 16 de agosto de 2011.