NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
REGLAMENTO (UE) No 1036/2010 DE LA COMISIÓN
de 15 de noviembre de 2010
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de zeolita A en forma de polvo originaria de Bosnia y Herzegovina
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
El 17 febrero 2010, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («el anuncio de inicio»), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones de zeolita A en forma de polvo originaria de Bosnia y Herzegovina.
(2)
El procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 4 de enero de 2010 por Industrias Químicas del Ebro S.A., MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. y Zeolite Mira Srl Unipersonale («los denunciantes»), que representan una proporción importante, en este caso más del 25 %, de la producción total de la Unión de zeolita A en forma de polvo. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia del dumping de ese producto y del perjuicio importante resultante. Estas pruebas se consideraron suficientes para justificar el inicio de una investigación.
1.2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento a los denunciantes, a otros productores conocidos de la Unión, al grupo productor exportador de Bosnia y Herzegovina, a otras partes notoriamente afectadas y a representantes de Bosnia y Herzegovina. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(4)
Los denunciantes, los productores de la Unión, el grupo productor exportador de Bosnia y Herzegovina, los importadores y los usuarios dieron a conocer sus puntos de vista. Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
(5)
Teniendo en cuenta el número aparentemente elevado de productores e importadores de la Unión, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores e importadores conocidos de la Unión que se dieran a conocer a la Comisión y que proporcionaran, tal como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto afectado (tal como se define más adelante en el punto 2.1) durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el 31 de diciembre de 2009.
(6)
Como se explica en el considerando 16, ocho productores de la Unión facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. A partir de la información recibida de los productores de la Unión que cooperaron, la Comisión seleccionó una muestra de cuatro productores de la Unión con el mayor volumen de producción/ventas de la Unión.
(7)
Como se explica en el considerando 20, solo tres importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. Sin embargo, uno de esos importadores no importó/compró el producto afectado. Por lo tanto, en vista del número limitado de importadores, se consideró que el muestreo ya no era necesario.
(8)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a todas las demás empresas que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio, a saber, el grupo productor exportador de Bosnia y Herzegovina, los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra y tres importadores/usuarios no vinculados.
(9)
Se recibieron respuestas del grupo productor exportador de Bosnia y Herzegovina, incluidas sus empresas vinculadas, de los cuatro productores de la Unión que forman parte de la muestra y de tres importadores/usuarios no vinculados de la Unión.
(10)
La Comisión recabó y contrastó toda la información que consideró necesaria para determinar provisionalmente el dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se realizaron inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
Productores de la Unión
-
Industrias Químicas del Ebro S.A., Zaragoza, España
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Hungría
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Países Bajos
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italia
Importadores/usuarios de la Unión
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Reino Unido, y Mira, Italia
-
Henkel AG, Düsseldorf, Alemania
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Alemania
Productores exportadores de Bosnia y Herzegovina
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (vinculado al productor exportador anterior)
Importador vinculado de la Unión
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania
1.3. Período de investigación
(11)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2009 (el «período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde enero de 2005 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(12)
El producto afectado es la zeolita A en forma de polvo, también denominada zeolita NaA en forma de polvo o zeolita 4A en forma de polvo («el producto afectado»), clasificado actualmente en el código NC ex 2842 10 00.
(13)
El producto afectado está destinado a aplicaciones finales como adyuvante, utilizado para la fabricación de detergentes en polvo y ablandadores de agua.
2.2. Producto similar
(14)
Se constató que el producto afectado, el producto vendido en el mercado interior en Bosnia y Herzegovina así como el fabricado y vendido en la Unión por los productores de la Unión tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos, por lo que se considera que son similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
(15)
El grupo productor exportador bosnio-herzegovino declaró que el producto afectado exportado por Fabrika Glinice Birac AD y su empresa vinculada Alumina d.o.o. («el grupo Birac») no tiene los mismos costes y procesos de producción ni la misma calidad que el producto similar fabricado por algunos productores de la Unión. También se alegó que el proceso de producción del grupo Birac se basaba en el licor de alúmina procedente del proceso de producción de la alúmina en vez de en el trihidrato de aluminio, mientras que la fabricación en la Unión se basa normalmente en cristales de hidrato que, mediante el calentamiento y el añadido de soda cáustica, vuelven al estado líquido para la producción de la suspensión de zeolita. Con al respecto a los argumentos anteriores, se señala que la información presentada por el grupo Birac no pone en cuestión los hechos constatados de que, independientemente de cualquier supuesta diferencia en los procesos de producción, los costes o la calidad, el producto afectado presenta las mismas características básicas físicas y técnicas y sirve para los mismos fines que el producto similar.
3. MUESTREO
3.1. Muestreo de los productores de la Unión
(16)
Ocho productores de la Unión, que representan aproximadamente el 50 % del volumen de ventas de los productores de la Unión en el mercado, contestaron a la solicitud de datos de muestreo efectuada en el anuncio de inicio. Inicialmente se seleccionó a los cinco mayores productores de la Unión para formar parte de la muestra. No obstante, una empresa decidió poner fin a su cooperación. Por tanto, los cuatro productores de la Unión restantes forman la muestra de la presente investigación.
(17)
Estos cuatro productores representaban aproximadamente el 37 % del volumen total de ventas de los productores de la Unión en el mercado de la UE en el período de investigación y más del 75 % del volumen de ventas de los ocho productores que proporcionaron datos para el muestreo. Se consideró que los cuatro productores incluidos en la muestra eran representativos del conjunto de productores de la Unión.
(18)
El grupo productor exportador bosnio-herzegovino alegó que debería considerarse que los tres productores de la Unión (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. e Industrias Químicas del Ebro S.A.) no cooperaron con la investigación. Se alegó que estas empresas enviaron respuestas no confidenciales a las cartas relativas a deficiencias algunos días fuera del plazo. Con respecto a lo anterior, se señala que la información proporcionada por las partes antes mencionadas se presentó en el momento oportuno y que no impidió de ninguna manera el avance de la investigación ni el ejercicio de los derechos de defensa de las partes.
(19)
También se alegó que un productor de la Unión (MAL Magyar Aluminium) no mencionó en su respuesta al muestreo que estaba vinculado a otro productor de la Unión (Silkem d.o.o.). No se muestreó esta compañía, que no se incluyó en la respuesta al cuestionario de MAL Magyar Aluminium. En consecuencia, se alegó que debería considerarse que ambos productores de la Unión no cooperaron con esta investigación. A este respecto, se señala que los servicios de la Comisión conocían la relación entre estas dos partes en la fase de la denuncia, y que la relación fue declarada en la respuesta al muestreo de una de las dos partes. Asimismo, se comunicó la vinculación en el cuestionario de respuesta de MAL Magyar Aluminium. Por último, es necesario afirmar que Silkem d.o.o. y MAL Magyar Aluminium cooperaron plenamente en la investigación. Con respecto a Silkem d.o.o., esta empresa proporcionó datos en la fase del muestreo pero no fue muestreada, por lo que no tuvo que cumplimentar un cuestionario de respuesta. En cuanto a MAL Magyar Aluminium, no fue necesario que esta empresa enviara una respuesta consolidada en la que se incluyera a Silkem d.o.o., ya que esta es una persona jurídica distinta.
3.2. Muestreo de los importadores no vinculados
(20)
Solo tres importadores no vinculados contestaron a la solicitud de información para la realización del muestreo efectuada en el anuncio de inicio. Posteriormente se descubrió que una de estas empresas no importó ni compró el producto afectado. En consecuencia, se decidió que no era necesario recurrir al muestreo en el caso de los importadores no vinculados.
4. DUMPING
4.1. Valor normal
(21)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas interiores del producto similar a clientes independientes realizadas por cada uno de los dos productores exportadores del grupo Birac eran representativas, es decir, si su volumen total era igual o superior al 5 % del volumen total de las ventas de exportación a la Unión de dicho producto. Se constató que las ventas interiores no eran representativas.
(22)
La Comisión examinó posteriormente si las ventas interiores de cada productor exportador podían considerarse como realizadas en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo estableciendo la proporción de ventas interiores rentables a clientes independientes.
(23)
Las ventas interiores se consideraron rentables si el precio unitario equivalía o era superior al coste de producción. Por lo tanto, se determinó el coste de producción en el mercado interior durante el período de investigación.
(24)
El análisis anterior mostró que todas las ventas interiores de ambos productores exportadores fueron rentables, ya que el precio de venta unitario neto fue superior al coste unitario de producción que se calculó.
(25)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, fue necesario calcular el valor normal, ya que las ventas en el mercado interior no supusieron cantidades representativas.
(26)
Para calcular el valor normal de acuerdo con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, los gastos de venta, generales y administrativos, y la media ponderada de los beneficios que obtuvo cada productor exportador cooperante por las ventas del producto similar en el mercado interior, en el curso de operaciones comerciales normales, durante el período de investigación, se añadieron a sus propios costes medios de producción durante ese período. Cuando fue necesario, los costes de producción y los gastos de venta, generales y administrativos se ajustaron antes de ser utilizados para determinar si se trataba de operaciones comerciales corrientes y calcular el valor normal.
4.2. Precio de exportación
(27)
Dado que todas las exportaciones a la Unión se realizaron a través de un importador vinculado, el precio de exportación se determinó a partir del precio de reventa a clientes independientes, de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. Se hicieron ajustes del precio de reventa al primer comprador independiente de la Unión para todos los costes, incluidos los derechos e impuestos, soportados entre el momento de la importación y el de reventa, así como un margen razonable de gastos de venta, generales y administrativos, y de beneficios. En cuanto a los gastos de venta, generales y administrativos, se utilizaron los del importador vinculado. Ante la falta de cooperación en la investigación de los importadores no vinculados, se utilizó un margen de beneficio razonable del 5 %, basado en la información proporcionada por usuarios que también importaron el producto afectado en el período de investigación.
(28)
El grupo Birac alegó que las funciones de su importador vinculado se asemejaban más a las de un departamento de exportación que a las de un importador, por lo que el precio de exportación debería calcularse con arreglo al artículo 2, apartado 8, y no al artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, a partir de los precios de exportación efectivamente pagados o por pagar. A este respecto, se señala que, conforme al artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, el precio de exportación se determina a partir del precio de reventa a los clientes independientes, siempre que empresas vinculadas con el exportador revendan el producto afectado a clientes independientes en el país de exportación. La investigación mostró que la empresa vinculada está situada en la Unión. Se encarga, por ejemplo, de los pedidos de los clientes y de la facturación del producto afectado fabricado por el grupo Birac. Además, se constató que el grupo Birac vende el producto afectado a la empresa vinculada de la Unión para su reventa a clientes independientes de la UE. Por lo tanto, hay que rechazar la alegación. Es preciso señalar que el hecho de que la empresa vinculada realice determinadas actividades antes de la importación no significa que no pueda calcularse el precio de exportación a partir del precio de reventa al primer cliente independiente con los ajustes necesarios conforme al artículo 2, apartado 9.
4.3. Comparación
(29)
La comparación entre el valor normal y el precio de exportación se realizó utilizando los precios de fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. En los casos en que se concluyó que eran razonables, precisos y estaban avalados por elementos de prueba verificados, se aplicaron los ajustes pertinentes por costes de transporte, flete y seguros, gastos bancarios, costes de embalaje y costes de crédito.
4.4. Margen de dumping
(30)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping de ambos productores exportadores se determinó a partir de la comparación del valor normal medio ponderado con la media ponderada del precio de exportación.
(31)
Los márgenes de dumping individuales de ambos productores exportadores se ponderaron a partir de las cantidades exportadas a la UE, con lo que se obtuvo un margen de dumping del 28,1 % para el grupo Birac, expresado como porcentaje del precio cif del producto no despachado de aduana en la frontera de la Unión.
(32)
A juzgar por la información que figura en la denuncia y la aportada por el grupo productor exportador cooperante de Bosnia y Herzegovina, no existe ningún otro productor conocido del producto afectado en dicho país. Por tanto, el margen de dumping que se establezca a escala nacional para Bosnia y Herzegovina debería ser el mismo que el establecido para el único grupo productor exportador cooperante de este país.
5. PERJUICIO
5.1. Observaciones iniciales
(33)
Se recuerda que en el presente caso hay solo un productor exportador bosnio-herzegovino (el grupo Birac). Por tanto, no se pueden dar cifras exactas sobre los volúmenes y los precios importación, las cuotas de mercado y la producción de la Unión, ni sobre los volúmenes de venta a fin de proteger información de las empresas sujeta a un derecho de propiedad. Dadas las circunstancias, los indicadores se dan de forma indexada o en tramos.
(34)
Con arreglo al punto (15) anterior, se considera, que los cuatro productores de la Unión muestreados constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base y, en lo sucesivo, se hará referencia a ellos como la «industria de la Unión».
5.2. Consumo de la Unión
(35)
Durante la fase provisional de la investigación, el cálculo del consumo de la Unión se basó en las cifras contenidas en la denuncia, completadas con cifras comprobadas que se obtuvieron de los productores y de los importadores/usuarios involucrados en la investigación. Se enviaron estos datos a todas las partes interesadas para que pudieran efectuar comentarios. No se realizaron comentarios que pusieran en cuestión los datos de consumo de la Unión.
(36)
Así pues, el consumo de la Unión se estableció a partir del volumen de ventas en la UE del producto similar producido por la industria de la Unión, del volumen de ventas en la UE del producto similar producido por los demás productores de la Unión conocidos y del volumen de importaciones del producto afectado procedentes de terceros países.
(37)
Con arreglo a todo ello, el consumo de la Unión evolucionó del siguiente modo:
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Toneladas
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Fuente: denuncia y respuestas al cuestionario
(38)
El consumo del producto afectado y del producto similar en la UE se redujo un 7 % durante el período considerado. Este hecho refleja una reducción gradual de la cantidad del producto afectado que los usuarios incorporan en productos clave como los detergentes para ropa. También refleja que más productos de la industria usuaria ya no contienen zeolita.
5.3. Importaciones procedentes del país afectado
5.3.1. Volumen, precio y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado
(39)
El volumen de las importaciones del producto afectado aumentó un 359 % durante el período considerado.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Volumen de importaciones
100
73
68
252
459
Índice: 2005 = 100
Fuente: respuesta al cuestionario verificada
(40)
El precio medio de importación se mantuvo estable desde 2005 hasta 2008 y aumentó un 10 % aproximadamente en el período de investigación. Ello se debió principalmente a la mejora de la situación del mercado de la UE, que permitió que todos los productores del producto afectado aumentaran los precios.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Precio medio de importación (cif)
100
100
102
99
109
Índice: 2005 = 100
Fuente: respuesta al cuestionario verificada
(41)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado casi se cuadruplicaron en el período considerado y representaron una cuota de mercado situada entre el 10 % y el 15 % en el período de investigación.
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Cuota de mercado de Bosnia y Herzegovina
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Índice: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Fuente: respuesta al cuestionario verificada
5.3.2. Efecto de las importaciones objeto de dumping en los precios
(42)
A fin de analizar la subcotización de los precios, se compararon los precios de importación del productor exportador bosnio-herzegovino con los precios de la industria de la Unión durante el período de investigación utilizando los valores medios. Los precios de la industria de la Unión se ajustaron a precios de fábrica netos, y se compararon con los precios de importación cif. No se tuvieron en cuenta los derechos de aduana, ya que el productor exportador bosnio-herzegovino estaba sujeto a un tipo preferencial del 0 % en el período de investigación.
(43)
La media ponderada del margen de subcotización constatado, expresada como porcentaje de los precios de la industria de la Unión, se sitúa entre el 20 % y el 25 %.
5.4. Situación de la industria de la Unión
5.4.1. Observaciones preliminares
(44)
De conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los factores e índices económicos que influyen en la situación de la industria de la Unión.
(45)
Los indicadores referentes a los elementos macroeconómicos, como la producción, la capacidad, el volumen de ventas, la cuota de mercado, etc., se basan en los datos establecidos por los servicios de la Comisión, que se enviaron a las partes interesadas para que efectuaran sus comentarios como se menciona en el considerando 35. Los datos de estos indicadores representan a todos los productores de la Unión. Cuando se usan datos relativos a los productores de la Unión en su conjunto, los cuadros que figuran a continuación citarán los macrodatos como fuente. Los otros indicadores se basan en los datos verificados procedentes de los productores muestreados. Estos indicadores son mencionados como microdatos. Con respecto a los macrodatos, el productor exportador bosnio-herzegovino alegó que era improbable que dichos datos fueran fiables debido a la controversia sobre el código apropiado de la nomenclatura combinada utilizado para la clasificación del producto. A este respecto, se señala que los indicadores de perjuicio no se ven afectados de manera alguna por la supuesta controversia sobre los códigos de la nomenclatura combinada. Se recuerda que en el anuncio de inicio publicado se definió el producto afectado. Dicha definición es clara y no deja ninguna posibilidad de mala interpretación. Se pidió a las partes interesadas que proporcionasen información a partir de la definición del producto, independientemente de los códigos de la nomenclatura combinada, ya que en el anuncio de inicio se indica que el código de la nomenclatura combinada se proporciona únicamente a efectos informativos. Por otra parte, se recuerda que el productor exportador bosnio-herzegovino no ha puesto en cuestión la información relativa al consumo de la Unión. La mayoría de la información sobre las importaciones se obtuvo directamente de los datos del productor exportador bosnio-herzegovino, mientras que el resto se refería a un pequeño volumen de importaciones procedentes de otros países. Se rechazó este argumento, habida cuenta de lo anterior y de que no se presentaron pruebas concretas para corroborar la alegación relativa a la falta de fiabilidad de los datos.
5.4.2. Indicadores de perjuicio
Producción, capacidad y utilización de la capacidad
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Producción
100
108
114
90
86
Capacidad
100
99
104
100
100
Utilización de la capacidad
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Índice: 2005 = 100
Fuente: macrodatos
(46)
Durante el período considerado, el volumen de producción de la industria de la Unión se redujo un 14 %. En 2008-2009, un productor de la Unión (Sasol Italy SpA) abandonó la producción. Además, dejó de producir su suspensión de zeolita (este no es el producto afectado pero es una versión líquida que se utiliza como sustituto). Estos acontecimientos favorecieron hasta cierto punto la situación del resto de los productores.
(47)
Pese a los hechos antes mencionados, la capacidad se mantuvo relativamente estable en el período considerado, según el método de cálculo utilizado normalmente por la industria. No obstante, la verificación de los productores muestreados mostró que el cálculo de la capacidad de esta industria puede fluctuar dependiendo de la evolución del mercado del producto afectado y del mercado de los demás productos que pueden fabricarse en las mismas instalaciones.
(48)
Las cifras sobre utilización de la capacidad que figuran anteriormente muestran una reducción del 14 %. Por otra parte, en ningún momento este porcentaje alcanzó el 80 %, lo que demuestra la existencia de determinado grado de exceso de capacidad. Este asunto se trata con más detenimiento en el apartado relativo a la causalidad.
Existencias
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Existencias al fin del año
Menos del 2 %
Menos del 2 %
Menos del 2 %
Menos del 2 %
Menos del 2 %
Índice: 2005 = 100
Fuente: macrodatos
(49)
El nivel de existencias de la industria de la Unión fue bajo y se mantuvo estable a lo largo del período considerado. La producción del producto similar se planificó de forma que cubriera los pedidos y las existencias se mantuvieron siempre al nivel más bajo posible. Por tanto, este no fue un factor importante de la presente investigación.
Volumen de ventas y cuota de mercado
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Volumen de ventas en la UE
100
108
116
93
82
Cuota de mercado
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Índice de cuota de mercado
100
101
101
96
89
Índice: 2005 = 100
Fuente: macrodatos
(50)
El volumen de ventas de la industria de la Unión se redujo un 18 % durante el período considerado.
(51)
La cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó un 11 % durante el mismo período.
Precios de venta
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Precio medio de venta en EUR/tonelada
292
306
315
332
354
Fuente: microdatos
(52)
El precio medio de venta de la industria de la Unión a partes no vinculadas en la UE aumentó un 21 % en el período considerado. Esto reflejó, en general, un aumento de los precios de las materias primas y la energía y, por sí solo, no puede considerarse un factor significativo.
Rentabilidad
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Margen de beneficio antes de impuestos
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Fuente: microdatos
(53)
La rentabilidad de la industria de la Unión fue baja durante el período considerado. Esta situación se debió a que la industria no pudo aumentar sus precios por las razones que se tratan en el apartado «causalidad» y, en particular, por la existencia de un volumen creciente de importaciones sometidas a dumping. También se debió a la baja utilización de la capacidad explicada en el considerando 47.
(54)
Entre 2005 y 2008, la rentabilidad de la industria de la Unión se redujo sustancialmente y, en 2008, esta sufrió pérdidas. Se recuperó durante el período de investigación hasta alcanzar el mayor nivel durante el período examinado, pero no llegó al beneficio del 5,9 % que la industria podría haber obtenido sin la existencia de importaciones objeto de dumping (véase el considerando 67).
(55)
El productor exportador alegó que la rentabilidad de los productores de la Unión fue buena en 2009. Esta suposición no se vio respaldada por ninguna prueba fehaciente, sino que la alegación se refiere de manera general a «información accesible al público». Los productores muestreados declararon que la rentabilidad conseguida el 2009 fue excepcional y que no era sostenible ante la enérgica entrada en el mercado de los productores exportadores bosnio-herzegovinos con grandes cantidades de producto a precios bajos objeto de dumping. Los productores muestreados declararon que la rentabilidad de 2010 probablemente volvería a los niveles de 2008.
(56)
Los servicios de la Comisión examinaron las alegaciones anteriores. El examen incluyó, en particular, la evolución de los costes de las materias primas, de la comercialización, y de los precios reflejados en los contratos pertinentes. Se constató que la industria de la Unión se benefició en 2009 determinados factores temporales que aumentaron su rentabilidad pese a la existencia de volúmenes significativos de importaciones sometidas a dumping:
i)
Los productores muestreados se beneficiaron en cierto grado del aumento de la producción y del volumen de ventas a raíz del abandono de la producción de dos productores de la Unión, como se menciona en el considerando 46.
ii)
Aunque se produjo un aumento general de los precios de las materias primas a partir de 2008, algunos productores muestreados contaban con contratos anuales de materias primas que limitaron el impacto de estos aumentos.
iii)
Un productor muestreado se benefició de unos costes financieros significativamente menores en 2009 debido a una reestructuración efectuada en su grupo.
(57)
Por todo ello, la evolución del margen de beneficios aún indicó la existencia de perjuicio, ya que el beneficio habría sido considerablemente superior sin la existencia de importaciones objeto de dumping.
Inversiones, rendimiento de las inversiones, flujo de caja y capacidad de reunir capital
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Inversiones (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Rendimiento del activo neto
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Flujo de caja (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Fuente: microdatos
(58)
El productor exportador bosnio-herzegovino alegó que el volumen de las inversiones fue bajo durante el período considerado, mientras que la industria de la Unión explicó que el rendimiento de la inversión fue demasiado reducido para justificar una inversión sustancial en el producto afectado.
(59)
El rendimiento de la inversión, expresado en términos de beneficios netos de la industria de la Unión y del valor contable neto de sus inversiones, sigue la tendencia de la rentabilidad mostrada anteriormente. Es preciso señalar que los activos netos correspondientes ya se habían depreciado en gran medida.
(60)
La situación del flujo de caja de la industria de la Unión también sigue la tendencia de la rentabilidad señalada más arriba. La situación del flujo de caja fue clave en 2008, ya que las pérdidas en términos de volumen de ventas se vieron agravadas por el hecho de que los productores tuvieron que seguir cumpliendo sus obligaciones contractuales de compra de materias primas.
(61)
La industria de la Unión no señaló como problema la capacidad de reunir capital.
Empleo, productividad y remuneraciones
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Empleo (ETC)
241
241
253
244
221
Coste medio de la mano de obra por trabajador (EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Productividad por trabajador
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Fuente: microdatos, excepto en el caso de «Empleo» (macrodatos)
(62)
El número de empleados de todos los productores de la Unión relacionados con el producto similar se redujo durante el período considerado con arreglo a la disminución de la producción y del volumen de ventas. El coste medio de la mano de obra por trabajador aumentó, lo que refleja el incremento de la inflación.
(63)
La productividad, expresada en términos de producción por trabajador, se redujo un 14 % a lo largo del período considerado, ya que el volumen de ventas disminuyó más que el empleo. Esta evolución negativa probablemente conducirá a más pérdidas de puestos de trabajo en el futuro.
5.4.3. Magnitud del dumping
(64)
Dados el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado, la repercusión del margen real de dumping en el mercado de la Unión no puede considerarse insignificante.
5.5. Conclusión sobre el perjuicio
(65)
Durante el período considerado, los productores de la Unión sufrieron un perjuicio sustancial en términos de volumen, que se percibe claramente a partir del análisis anterior de su producción, su utilización de la capacidad, su volumen de ventas, su cuota de mercado y las tendencias del empleo y la productividad.
(66)
También se percibe una situación de perjuicio en términos de precios y rentabilidad. No obstante, los aumentos de los precios de las materias primas y la energía, que han incidido en los precios del producto afectado, complican este análisis. La rentabilidad, el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones se deterioraron en el período comprendido entre 2005 y 2008. La situación en 2008 fue particularmente grave para la industria debido principalmente a que las empresas estaban obligadas por contratos de materias primas pero perdieron más del 20 % de sus volúmenes de ventas.
(67)
En 2009, la situación del mercado mejoró y los aumentos de precio permitieron conseguir una mayor rentabilidad pero, como se explicó en el considerando 56, estaba claro que se trataba de un alivio temporal y que probablemente no se repita la situación del mercado de 2009. No obstante, debe señalarse que, incluso en 2009, la tasa de rentabilidad no alcanzó el 5,9 %, considerada normal para este sector.
(68)
Se evaluó el perjuicio para el conjunto de la industria de la Unión (indicadores macroeconómicos) aunque, en el caso de algunos indicadores, solo se evaluaron los productores muestreados (indicadores microeconómicos). No se hallaron diferencias significativas entre los indicadores microeconómicos y macroeconómicos.
(69)
A la luz de lo anteriormente expuesto, se concluye provisionalmente que una parte importante de la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio en el sentido del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
6. CAUSALIDAD
6.1. Introducción
(70)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado habían causado un perjuicio a la industria de la Unión en un grado tal que pudiera considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudiesen haber perjudicado al mismo tiempo a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a dichas importaciones.
6.2. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(71)
En el período considerado, las importaciones procedentes del país afectado aumentaron casi un 400 % y ganaron una cuota sustancial del mercado, a saber, pasaron de ser inferiores al 5 % al situarse entre el 10 % y el 15 %. Al mismo tiempo, se produjo un deterioro comparable y directo de la situación económica de la industria de la Unión, que es el único actor significativo en el mercado de la UE, ya que las importaciones procedentes de otras fuentes son insignificantes.
(72)
Los aumentos de la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping se produjeron en un contexto de reducción del consumo en la UE del 7 % a lo largo del período considerado.
(73)
Las importaciones objeto de dumping, con un volumen creciente, subcotizaron los precios de la industria de la Unión entre un 20 % y un 25 % en el período de investigación. Cabe concluir razonablemente que dichas importaciones, que aumentaron en un mercado que se contraía, fueron responsables de la contención de los precios en 2008 y 2009. Este efecto de las importaciones objeto de dumping en los precios se vio amplificado por el hecho de que la mayoría de las ventas se efectuaron con arreglo a contratos anuales. Por tanto, las importaciones bosnio-herzegovinas objeto de dumping pudieron utilizarse para contener los precios para grandes volúmenes de venta, a pesar de los aumentos de los precios de las materias primas. En 2009 se suavizó este efecto pero no lo bastante como para permitir que la industria en su conjunto alcanzara el nivel normal de beneficios del 5,9 %.
(74)
A la vista de la coincidencia temporal claramente establecida entre, por una parte, el aumento de las importaciones objeto de dumping a precios que subcotizaban los precios de la industria de la Unión y, por otra, la pérdida de ventas y de volumen de producción de dicha industria, el descenso de las cuotas de mercado y la contención de los precios, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping desempeñaron un papel importante en la situación de perjuicio de la industria de la Unión.
6.3. Efectos de otros factores
6.3.1. Resultados de la actividad exportadora de los productores de la Unión
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Ventas de exportación de la producción comunitaria
100
108
90
57
121
Índice: 2005 = 100
Fuente: macrodatos
(75)
El volumen de las exportaciones de todos los productores de la Unión aumentó durante el período considerado pero representó una media de solo un 10 % aproximadamente de la producción. Las exportaciones de los productores muestreados aumentaron y compensaron parcialmente los volúmenes de ventas perdidos de la UE.
(76)
Por tanto, los resultados de los productores de la Unión en el ámbito de las exportaciones ayudaron a sostener su actividad económica y no contribuyeron al importante perjuicio sufrido.
6.3.2. Importaciones procedentes de terceros países
(77)
Las importaciones procedentes de terceros países fueron insignificantes durante el período considerado y podrían no haber contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión. El productor exportador bosnio-herzegovino alegó que los productores de la UE habían perdido cuota de mercado ante las importaciones procedentes de China y Corea, pero esta alegación no estaba respaldada por los hechos, ya que las importaciones de estos países fueron marginales.
6.3.3. Impacto de una reducción del consumo
2005
2006
2007
2008
2009 (PI)
Consumo de la UE en toneladas
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Fuente: macrodatos
(78)
A lo largo del período considerado, el consumo disminuyó unas 24 000 toneladas (7 %), lo que refleja el hecho de que la industria de detergentes para ropa utilizaba progresivamente más otros productos en sus fórmulas para sustituir al producto afectado. El productor exportador alegó que ello condujo a una saturación de las existencias, a la anulación de pedidos y a la obtención de menos beneficios.
(79)
Es preciso señalar que dos productores del mercado de la UE abandonaron la producción al término del período considerado y, por lo tanto, se produjo un ajuste de la capacidad para compensar la reducción del consumo. Además, como se explicó en el considerando 49, los niveles de existencias permanecieron bajos y estables, lo que supone que la producción se ajustó a unos niveles de consumo menores.
(80)
Por tanto, aunque no puede excluirse que la caída del consumo haya contribuido al perjuicio sufrido por los productores de la Unión, parece que este impacto no es importante.
6.3.4. Impacto de las inversiones
(81)
El productor exportador alegó que el cumplimiento de la normativa REACH provocó el perjuicio. No obstante, como se explicó en el considerando 58, dado el nivel de inversiones en el producto afectado a lo largo del período considerado, ello no podría haber contribuido al perjuicio sufrido de manera significativa. Por otra parte, los costes que conlleva REACH han sido moderados.
6.3.5. Impacto de los aumentos de los costes de las materias primas y de la energía
(82)
Algunas partes alegaron que el aumento de los costes de las materias primas y la energía contribuyó al perjuicio. Los aumentos de estos costes fueron de hecho significativos y se produjeron principalmente en 2008. Sin duda, ello afectó de alguna manera a la rentabilidad en dicho año, ya que se produjeron en un momento en el que se reducían los volúmenes de venta. No obstante, hasta cierto punto los aumentos de los costes de la energía se reflejaron en los aumentos de los precios de venta, como se mostró en el considerando 52, aunque el efecto de contención de los precios de las importaciones objeto de dumping evitó que los aumentos tuvieran un nivel adecuado.
(83)
Por tanto, se considera que el aumento de los costes de las materias primas y la energía no contribuyó al perjuicio sufrido.
6.3.6. Impacto de problemas relativos a la capacidad
(84)
En el considerando 46 se trataron los asuntos del exceso de capacidad y de la baja utilización de la capacidad. El efecto de los problemas de capacidad en la rentabilidad debe examinarse teniendo en cuenta las características estructurales de esta industria y la existencia de importaciones objeto de dumping. El efecto en la rentabilidad se debe a los costes fijos sustanciales, que se recuperarían si las tasas de utilización fueran superiores.
(85)
No obstante, los problemas del exceso de capacidad y de la baja utilización de la capacidad pueden explicar parcialmente algunos de los indicadores negativos del perjuicio sufrido por los productores de la Unión pero no pueden explicar la gran reducción de la producción, del volumen de ventas y de la cuota de mercado de 2009. En consecuencia, claramente no invalidan el nexo causal existente entre el gran aumento de las importaciones a precios objeto de dumping y el perjuicio sufrido por los productores de la Unión.
6.3.7. Impacto de la crisis financiera mundial / de la crisis económica general
(86)
Algunas partes interesadas alegaron que la crisis financiera mundial y la crisis económica general contribuyeron al perjuicio. De hecho, el consumo del producto afectado disminuyó en 2008/2009, cuando se produjeron estas crisis.
(87)
No obstante, estos acontecimientos no pueden explicar las razones por las que la cuota de mercado de los productores de la Unión se redujeron sustancialmente en 2009 mientras que en la cuota de mercado de las importaciones bosnio-herzegovinas aumentó y subcotizó los precios de la UE más de un 20 %. Por tanto, aunque la reducción del consumo en 2008-2009 hubiera afectado por sí misma a la industria de la Unión, el aumento significativo de las importaciones procedentes de Bosnia y Herzegovina habría incidido de manera más significativa en los volúmenes de ventas de la industria de la Unión y, a la vista de la subcotización, en los precios. Por tanto, la crisis no invalida el nexo causal existente entre el gran aumento de las importaciones a precios objeto de dumping y el perjuicio sufrido por los productores de la UE.
6.3.8. Impacto en la industria usuaria consolidada
(88)
Aunque más de diez empresas fabricaban el producto afectado en el período de investigación, la principal industria usuaria (productores de detergentes para ropa y ablandadores de agua) se componía esencialmente de cuatro grandes grupos (Reckitt Benckiser, Henkel, Procter & Gamble y Unilever). De hecho, los dos principales usuarios cooperantes representaban aproximadamente un 40 % de las compras del producto afectado en la UE. Mediante las compras centralizadas, estos cuatro grupos consiguen mantener bajos los precios del producto afectado.
(89)
No obstante, este fenómeno no es nuevo sino que existe desde hace muchos años. Por tanto, no puede explicar tampoco la gran reducción de la producción, del volumen de ventas y de la cuota de mercado de 2009. En consecuencia, claramente no invalida el nexo causal existente entre el gran aumento de las importaciones a precios objeto de dumping y el perjuicio sufrido por los productores de la Unión.
6.4. Conclusión sobre la causalidad
(90)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye provisionalmente que el perjuicio importante para la industria de la Unión se debió a las importaciones objeto de dumping del producto afectado.
(91)
Se examinó una serie de factores distintos de las importaciones objeto de dumping, pero ninguno de ellos permite explicar las graves pérdidas de cuota de mercado, producción y volumen de ventas que ocurrieron en 2008 y 2009, que coinciden con el aumento de los volúmenes de las importaciones objeto de dumping.
(92)
Habida cuenta de este análisis, que distinguió y separó debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluye provisionalmente que las importaciones procedentes de Bosnia y Herzegovina causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión en el sentido del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
7. INTERÉS DE LA UNIÓN
7.1. Observaciones generales
(93)
La Comisión examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre la existencia de dumping perjudicial, existían razones de peso que llevaran a concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no redundaría en interés de la Unión. A tal fin, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se consideraron, a partir de todas las pruebas presentadas, los efectos que las posibles medidas podrían tener para todas las partes interesadas en el presente procedimiento y las consecuencias de no adoptar medidas.
7.2. Interés de la industria de la Unión
(94)
El análisis del perjuicio ha demostrado claramente que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio como consecuencia de las importaciones objeto de dumping. La presencia cada vez mayor de importaciones objeto de dumping en los últimos años causó una contención de las ventas en el mercado de la UE y una pérdida de cuota de mercado para la industria de la Unión. Esto impidió que la industria de la UE alcanzase niveles de rentabilidad similares a los de otros productos.
(95)
La investigación ha puesto de manifiesto que los aumentos en la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado se logran directamente a costa de la industria de la Unión. La situación no ha mejorado pese a la reestructuración relacionada con dos productores de la Unión (dos empresas abandonaron la producción). A este respecto, se señala que la zeolita A en forma de polvo es un producto importante en términos de cifra de negocios de las empresas muestreadas, que alcanza el 30 % de su volumen de ventas. Si no se impusieran medidas, la situación de la industria de la Unión seguiría empeorando claramente. La aplicación de medidas restablecerá el precio de importación a niveles no perjudiciales, lo cual permitirá a la industria de la Unión competir en condiciones comerciales justas.
(96)
Así pues, se concluye, de manera provisional, que la adopción de medidas redundaría claramente en interés de la industria de la Unión.
7.3. Interés de los importadores
(97)
Se ha considerado el efecto que pudieran tener las medidas en los importadores, con arreglo al artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base. En este sentido, conviene señalar que los importadores no vinculados que se dieron a conocer también eran usuarios. Por tanto, el análisis referente a los mismos figura en la sección sobre el interés de los usuarios.
7.4. Interés de los usuarios y los consumidores
(98)
No se recibieron observaciones de las organizaciones de consumidores tras la publicación del anuncio de inicio del presente procedimiento. Por tanto, el análisis se ha limitado al efecto de las medidas en los usuarios.
(99)
Se enviaron cuestionarios a ocho usuarios conocidos. Sin embargo, solo se recibieron comentarios significativos de dos de ellos. Por tanto, el análisis del interés de la Unión se basó en las respuestas de dos grandes usuarios, que juntos representan casi el 40 % del consumo de la Unión.
(100)
Los dos usuarios de la Unión cooperantes son actores importantes de la industria de los detergentes para ropa y los ablandadores de agua de la Unión. Ambos se opusieron a la aplicación de medidas.
(101)
En la investigación se constató que menos de un tercio del consumo de los usuarios cooperantes de la Unión se importaba del productor exportador bosnio-herzegovino. El resto se adquiría a productores de la Unión, que seguían siendo la principal fuente de suministro de los usuarios cooperantes. Teniendo en cuenta la baja tasa de utilización de la capacidad de los productores de la Unión, como se explicó en los considerandos 47 y 48, no se prevé que la aplicación de medidas pueda provocar una escasez del suministro ni un aumento consiguiente de los precios.
(102)
Además de lo anterior, parece que la industria usuaria de la Unión ya ha empezado a examinar la posibilidad de realizar importaciones de China. La existencia de esta opción y el que se la considere fiable demuestra que la aplicación de medidas no provocará de manera alguna la escasez del producto afectado.
(103)
También se examinó el porcentaje del volumen de negocios que representan los productos que incorporan el producto afectado. A este respecto, conviene señalar que en ambos casos los productos afectados representan menos del 10 % de sus volúmenes de negocios respectivos.
(104)
Asimismo, se investigaron los porcentajes del producto afectado que contienen los productos finales. En la investigación se constató que, en general, estos porcentajes son muy pequeños (una media inferior al 5 % del coste total) y, por tanto, el producto afectado no constituye un componente muy significativo del coste de los productos acabados.
(105)
La Comisión también examinó si la aplicación de medidas acarrearía un impacto financiero negativo significativo en la situación de estos dos usuarios. La Comisión estableció dos hipótesis, a saber, la hipótesis de la situación más desfavorable y una hipótesis más realista.
(106)
En la hipótesis de la situación más desfavorable se supone que el nivel del derecho aumenta tanto el precio de importación como el precio de la Unión. Ello incrementaría los costes de los usuarios menos de un 2 % de media.
(107)
Esta situación ha de compararse con la tasa de rentabilidad de los usuarios de la Unión cooperantes. La rentabilidad para los usuarios de los productos que incorporan el producto afectado es de un 11 % aproximadamente y, en el caso de los demás productos, es superior al 20 %. Habida cuenta de estas tasas de rentabilidad, incluso en el caso de que las medidas afectaran plenamente al precio de importación y al de la Unión, ello no ejercería un efecto desproporcionado en la situación financiera de estas partes.
(108)
De hecho, en una hipótesis más realista, la imposición de medidas conduciría a una situación en la que solo aumentarían los precios de las importaciones procedentes de Bosnia y Herzegovina, mientras que la industria de la Unión gozaría de un aumento de las economías de escala. De hecho, como se explicó antes, el suministro del producto afectado en la UE es totalmente suficiente, ya que la mayoría de los productores de la Unión están lejos de fabricar a plena capacidad.
(109)
Es preciso señalar también que en la investigación se constató que hay productos que podrían sustituir al producto afectado. Está claro que tanto los usuarios cooperantes como los no cooperantes también producen detergentes para ropa sin el producto afectado. En esta hipótesis más realista, los costes de los usuarios cooperantes solo aumentaría unas décimas porcentuales. En otras palabras, a la vista de las cifras de rentabilidad, la aplicación de medidas solo tendrá consecuencias insignificantes para los usuarios.
(110)
Habida cuenta de lo anterior, está claro que la aplicación de medidas no conllevaría un impacto significativo para los usuarios y, por tanto, es muy probable que ni siquiera se produjesen incrementos de precios para los consumidores.
7.5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(111)
En conjunto, se prevé que la industria de la Unión pueda beneficiarse claramente de las medidas. En primer lugar, podrían beneficiarse del aumento de las economías de escala que se derivaría del incremento de la utilización de la capacidad debido a un aumento de la producción y de las ventas.
(112)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye provisionalmente que la aplicación de medidas a las importaciones objeto de dumping del producto afectado procedentes de Bosnia y Herzegovina no afectará significativamente a los usuarios de la Unión y que globalmente favorece el interés de la Unión.
8. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(113)
Habida cuenta de las conclusiones alcanzadas anteriormente respecto al dumping, al perjuicio resultante y al interés de la Unión, deben establecerse medidas provisionales sobre las importaciones del producto afectado procedentes de Bosnia y Herzegovina para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando un perjuicio a la industria de la Unión.
8.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(114)
El nivel de las medidas antidumping provisionales debe ser suficiente para eliminar el perjuicio que causan a la industria de la Unión las importaciones objeto de dumping, sin exceder de los márgenes de dumping constatados.
(115)
Para calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, las medidas antidumping deben permitir a la industria de la Unión cubrir sus costes y obtener el beneficio antes de impuestos que habría podido razonablemente lograr en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping. El margen de beneficios antes de impuestos que sirvió de referencia para este cálculo fue del 5,9 % del volumen de negocios. Corresponde al nivel de beneficios conseguido por la industria de la Unión en el período de investigación para todos sus productos, incluido el producto afectado. Considerando que la rentabilidad del producto afectado se vio influida por las importaciones objeto de dumping, está claro que este nivel de beneficios es prudente y que no es excesivo. También se examinó si debían utilizarse los porcentajes de beneficio conseguidos por la industria de la Unión en 2005-2007, pero estos eran bajos en comparación con los conseguidos por las empresas para productos similares, y no se consideraron representativos de una industria viable. Ello se debe a que las importaciones bosnio-herzegovinas subcotizaron los precios de la industria de la Unión entre un 10 % y un 20 % durante esos tres años y a que estas diferencias habrían desempeñado un papel significativo en las negociaciones de contratos de carácter anual. Por lo tanto, estos márgenes de beneficios no podrían considerarse representativos de una situación normal en el mercado de la UE. Con arreglo a lo anterior, se calculó un precio no perjudicial para la industria de la Unión del producto similar. El precio no perjudicial se obtuvo añadiendo el citado margen de beneficio a los costes de producción.
(116)
A continuación se determinó el incremento de precios necesario comparando la media ponderada del precio de importación, tal como se ha establecido para los cálculos de la subcotización, con el precio medio no perjudicial de los productos vendidos por la industria de la Unión en el mercado de la UE. La diferencias resultantes de esta comparación se expresó después en porcentaje del valor cif medio de importación. El margen de subcotización así calculado fue del 31,5 %.
8.2. Medidas provisionales
(117)
A la luz de lo anteriormente expuesto, y de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, se considera que deben aplicarse medidas antidumping provisionales sobre las importaciones originarias de Bosnia y Herzegovina al nivel del margen de dumping constatado.
(118)
De acuerdo con lo anterior, el tipo del derecho antidumping provisional para Bosnia y Herzegovina es del 28,1 %.
9. COMUNICACIÓN
(119)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio puedan expresar sus puntos de vista por escrito y solicitar una audiencia. Deberá hacerse constar, además, que todas las conclusiones relativas al establecimiento de derechos formuladas a efectos del presente Reglamento son provisionales y podrán reconsiderarse a efectos de cualquier derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de zeolita A en forma de polvo, también denominada zeolita NaA en forma de polvo o zeolita 4A en forma de polvo, clasificada actualmente en el código NC ex 2842 10 00 (código TARIC 2842100030), originaria de Bosnia y Herzegovina.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1, será del 28,1 %.
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones con arreglo a los cuales se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
2. De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, las partes afectadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento será aplicable durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 15 de noviembre de 2010.