PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 541/2012
ze dne 21. června 2012,
kterým se ukončuje prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky a kterým se tato opatření zrušují
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
V roce 1995 Rada uložila nařízením (ES) č. 95/95 (2) konečné antidumpingové opatření ve formě zvláštního cla na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní antidumpingová opatření“). Sazba zvláštního cla byla stanovena na 352 EUR za tunu.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zahájeného v květnu 1997 na žádost čínského vývozce byla opatření zachována nařízením Rady (ES) č. 2722/1999 (3) na další období čtyř let.
(3)
V dubnu 2005 na základě přezkumu před pozbytím platnosti prodloužilo nařízení Rady (ES) č. 639/2005 (4) opatření o dalších pět let.
(4)
V květnu 2011 na základě dalšího přezkumu před pozbytím platnosti prodloužila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 453/2011 (5) opatření o dalších pět let. Zvláštní celní sazba byla stanovena na stejné úrovni jako v původních antidumpingových opatřeních, tj. 352 EUR za tunu.
2. Zahájení prozatímního přezkumu
(5)
V 84. bodě odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 453/2011 se uvádí, že Rada považuje za vhodné zhodnotit, zda výše cla je stále přiměřená, vzhledem k tomu, že zvláštní clo bylo stanoveno na základě zjištění původního šetření v roce 1995 a nikdy nebylo revidováno. Komise by proto zvážila zahájení prozatímního přezkumu ex officio podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem a poté, co dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení prozatímního přezkumu ex officio, dne 5. července 2011 oznámila zahájení prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(7)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla výrobní odvětví Unie, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i orgány dotčené země.
(9)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byli vyvážející výrobci v ČLR vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Vzhledem k tomu, že žádní vyvážející výrobci se však ke spolupráci nepřihlásili, výběr vzorku nebyl nutný.
3.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým stranám, jichž se to týká. Žádné další strany se nepřihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Nebyly obdrženy žádné odpovědi na dotazníky od dvou výrobců v Unii, od čínských vyvážejících výrobců ani od dovozců ani uživatelů. Na otázky uvedené v dotazníku odpověděl jeden výrobce ve srovnatelné zemi - Argentině.
(13)
Vzhledem k nespolupráci stran nebyly uskutečněny žádné inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako v původním šetření a následných přezkumech uvedených výše, tedy furfurylaldehyd pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2932 12 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Furfurylaldehyd je též známý pod názvem 2-furaldehyd nebo furfural.
(15)
Furfurylaldehyd je nažloutlá kapalina s charakteristickým čpavým zápachem, která se získává zpracováním různých druhů zemědělského odpadu. Furfurylaldehyd má dvě hlavní oblasti použití: jako selektivní rozpouštědlo při rafinaci ropy pro výrobu mazacích olejů a jako surovina pro zpracování na furfurylalkohol, který se používá pro výrobu umělé pryskyřice na slévárenské licí formy.
2. Obdobný výrobek
(16)
Shodně s předchozími šetřeními se usuzovalo, že furfurylaldehyd vyráběný v ČLR a vyvážený do EU, furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země Argentiny a furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Proto se považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecně
(17)
Při šetření nespolupracoval ani nepředložil žádné informace žádný čínský vyvážející výrobce. Proto níže uvedené závěry týkající se dumpingu musely vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu, úředních statistických údajů o vývozu ČLR a z informací předložených společností ve srovnatelné zemi Argentině.
2. Srovnatelná země
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla určena běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(19)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení navržena Argentina. Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu nebyly obdrženy žádné připomínky k navrhované srovnatelné zemi.
(20)
Jeden výrobce furfurylaldehydu v Argentině spolupracoval při šetření a odpověděl na dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh pro furfurylaldehyd, který je asi z 90 % zásobován domácí produkcí a zbytek tvoří dovoz ze třetích zemí. Objem argentinské výroby představuje více než 70 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do EU v režimu zušlechťovacího styku. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(21)
Byl proto učiněn závěr, stejně jako při předchozích šetřeních, že Argentina představuje vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1 Běžná hodnota
(22)
Běžná hodnota byla stanovena na základě údajů poskytnutých spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, tj. na základě ceny, kterou odběratelé, kteří nejsou ve spojení, na argentinském domácím trhu zaplatili, nebo ceny, kterou musí zaplatit, neboť bylo zjištěno, že tento prodej je prováděn v rámci běžného obchodního styku.
(23)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž spolupracující výrobce v Argentině prodává dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(24)
Nejprve bylo určeno, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tedy zda představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do EU. Prodej jediného spolupracujícího výrobce z Argentiny na domácím trhu byl v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní.
(25)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu Argentiny v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej obdobného výrobku v období přezkumného šetření byl ziskový, byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr všech prodejních cen.
3.2 Vývozní cena
(26)
Vzhledem k tomu, že žádný z čínských vývozců do EU při šetření nespolupracoval, byly vývozní ceny stanoveny na základě dostupných údajů. Jako nejvhodnější výchozí základna byly zjištěny údaje o dovozu dotčeného výrobku do EU poskytnuté Eurostatem. Třebaže většina tohoto dovozu byla prováděna v režimu aktivního zušlechťovacího styku (čínský furfurylaldehyd byl dále zpracováván na furfurylalkohol pro vývoz), neexistoval žádný důvod k domněnce, že by neměl představovat přiměřenou základnu pro stanovení vývozních cen.
3.3 Srovnání
(27)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, úvěrových nákladech a pojistném, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.4 Dumpingové rozpětí
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Toto srovnání vedlo k dumpingovému rozpětí 5,6 %.
4. Trvalá povaha změny okolností
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: čínská domácí poptávka a spotřeba a vývoj čínského vývozu do EU v režimu aktivního zušlechťovacího styku.
(31)
Podle dostupných údajů domácí spotřeba furfurylaldehydu v ČLR od roku 2007 roste rychleji (předpokládaný průměrný roční růst za období let 2007-2012 činí přibližně 9 %) než čínská výrobní kapacita dotčeného výrobku (přibližně + 6 %). Zvýšení čínské domácí spotřeby furfurylaldehydu se většinou vysvětluje rostoucí poptávkou po furfurylalkoholu, hlavním navazujícím výrobku furfurylaldehydu. Čínská výroba furfurylalkoholu se od roku 1999 výrazně zvýšila, což odráží význam výroby produktů z furfuralu s vyšší hodnotou a rostoucí poptávku po furanových pryskyřicích ze strany slévárenského průmyslu.
(32)
Kromě toho se zvýšila domácí poptávka po kukuřičných palicích, hlavní surovině používané čínskými výrobci furfurylaldehydu. S růstem světové populace, zejména v ČLR a Indii, a s přechodem ze stravy založené na obilí ke stravě založené na proteinech se předpokládá zvýšený růst celosvětové poptávky po kukuřici. ČLR je druhým největším světovým spotřebitelem kukuřice. Kromě zvýšení průmyslového využití kukuřice se čínská poptávka po krmivech a živočišné produkci zvyšuje ročně o 3 % až 6 %. Zatímco spotřeba kukuřice v ČLR během několika posledních let rychle vzrostla, její produkce zaostávala za poptávkou. Očekává se, že během období let 2011 až 2015 se vývoz kukuřice z USA do ČLR zpětinásobí. Je třeba rovněž poznamenat, že čínští výrobci furfuralu čelí čím dál větší konkurenci výrobců xylózy a xylitolu, s nimiž sdílejí stejné vstupní suroviny (kukuřičné palice).
(33)
Pokud jde o čínský vývoz do EU v období přezkumného šetření, je třeba uvést, že prakticky veškerý furfurylaldehyd z dotčené země se dováží výhradně v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku. Tato praxe byla zahájena v roce 2000 s tím, že do Unie bylo dopraveno přibližně 75 % čínského ročního množství furfurylaldehydu za účelem jeho dalšího zpracování na furfurylalkohol určený na vývoz do třetích zemí, a to aniž by se na něj vztahovalo antidumpingové clo. Od roku 2001 téměř úplně ustal dovoz na volný trh z dotčené země.
(34)
Dlouhodobé změny v domácí poptávce po furfuralu v ČLR a kritická situace nabídky a poptávky na čínském trhu s kukuřicí společně se strukturou dovozu z Číny do EU, jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, patrně vedly ke změně úrovně dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců. Srovnání veškerých náležitě upravených údajů týkajících se čínských vývozních cen do EU s běžnou hodnotou dotčeného výrobku ukazuje pokles dumpingového rozpětí během období přezkumného šetření ve srovnání s předchozím šetřením v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(35)
Závěrem lze říci, že z výše uvedené analýzy vyplývá, že změny v čínské domácí poptávce a spotřebě kukuřičných palic a furfurylaldehydu a následně cen jsou trvalé povahy. Proto lze dojít k závěru, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, čínský vývoz do Unie by se významně nezvýšil.
D. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(36)
Výrobní odvětví Unie zahrnuje dvě společnosti: společnost Lenzing AG (Rakousko) a společnost Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Slovinsko), které dohromady představují 100 % výroby obdobného výrobku v období přezkumného šetření v Unii. Na tomto základě uvedení dva výrobci z Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Společnosti neodpověděly na dotazníky, které jim byly zaslány, ani při šetření plně nespolupracovaly.
(37)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany výrobního odvětví Unie byly údaje pro posouzení situace na trhu Unie a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR získány z dostupných údajů, včetně údajů odvozených z informací získaných v rámci nedávného přezkumu před pozbytím platnosti, který se týkal období od 1. ledna 2007 do 31. března 2010. Není-li stanoveno jinak, veškeré zdroje související s údaji v níže uvedených tabulkách se tudíž vztahují k období 2007-2009. Společnost Nutrafur, španělský výrobce, který podal původní stížnost v roce 1994 pod názvem Furfural Espanol S.A., ukončila výrobu v říjnu 2008. Údaje o výrobě společnosti Nutrafur v roce 2008 byly zahrnuty do spotřeby na trhu Unie. Z důvodů ochrany důvěrných informací jsou údaje o výsledcích výrobního odvětví Unie uváděny pouze v podobě indexu.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(38)
Spotřeba furfurylaldehydu za roky 2008 a 2009 v Unii se stanovila na základě ověřeného objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje společnosti Nutrafur do října 2008, dokud vyráběla furfurylaldehyd) a dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku z ČLR a dovozů z dalších třetích zemí do volného oběhu na základě údajů dovozce, společnosti International Furan Chemicals BV (dále jen „IFC“), ověřených při předchozím šetřením v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a Eurostatu. Jelikož Eurostat nezveřejňuje veškeré údaje z důvodů ochrany důvěrných informací, byly údaje Eurostatu použity pouze pro dovoz ze třetích zemí kromě ČLR a Dominikánské republiky, protože IFC je jediným dovozcem furfurylaldehydu z těchto zdrojů.
(39)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany odvětví Unie i jediného dovozce a z důvodu důvěrné povahy velkého množství údajů, které jsou obvykle k dispozici od Eurostatu, byly použity dostupné údaje pro rok 2010 a období přezkumného šetření. Při nedostatku důkazů o opaku nebyl žádný důvod se domnívat, že došlo k znatelnému posunu ve spotřebě Unie od roku 2009, a bylo shledáno, že spotřeba zůstala na stejné úrovni v průběhu roku 2010 a období přezkumného šetření.
(40)
V posuzovaném období se tak spotřeba Unie snížila o 17 %, z 45 738 tun v roce 2008 na 38 000 tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1 - Spotřeba v Unii
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
45 738
38 175
38 000
38 000
Index (2008 = 100)
100
83
83
83
Meziroční vývoj
-17
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a IFC, Eurostat.
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny
(41)
Podle čínských statistik vývozu se dovoz z Číny během období přezkumného šetření uskutečňoval v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Objem čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku se zvýšil z 10 002 tun v roce 2008 na 13 975 tun v období přezkumného šetření, tj. o 40 %. V posuzovaném období vzrostl podíl čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku na trhu z 22 % na 37 %, tj. o 15 procentních bodů.
(42)
Cena čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku vzrostla o 47 % z 1 014 EUR na členský stát v roce 2008 na 1 488 EUR v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že během období přezkumného šetření ceny čínského dovozu rychle vzrostly až na vysokou hodnotu přesahující 1 700 EUR na členský stát.
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
10 002
5 159
8 375
13 975
Index (2008 = 100)
100
52
84
140
Meziroční vývoj
-48
32
56
Podíl na trhu
22 %
14 %
22 %
37 %
Cena (v EUR za tunu)
1 014
690
1 362
1 488
Index (2008 = 100)
100
68
134
147
Zdroj:
Ověřené odpovědi společnosti IFC na dotazník, čínské vývozní statistiky.
3. Objem a ceny dovozu z jiných třetích zemí
(43)
Je třeba konstatovat, že stejně jako při původním šetření tvořil dovoz z Dominikánské republiky výhradně zásilky od mateřské společnosti její evropské dceřiné společnosti pro účely výroby furfurylalkoholu. Proto ceny uplatňované při těchto transakcích jsou cenami mezi spřízněnými společnostmi, jež nemusí vyjadřovat reálné tržní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany dotčeného dovozce a z důvodu důvěrné povahy údajů Eurostatu se předpokládá, že dovoz z Dominikánské republiky a příslušné ceny zůstaly v průběhu roku 2010 a období přezkumného šetření stejné.
Tabulka 3 - Dovoz do Unie z Dominikánské republiky
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
27 662
24 996
25 000
25 000
Index (2008 = 100)
100
90
90
90
Meziroční vývoj
-10
0
0
Podíl na trhu
60 %
65 %
66 %
66 %
Cena (v EUR za tunu)
982
582
582
582
Index (2008 = 100)
100
59
59
59
(44)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu furfurylaldehydu do Unie z dalších zemí kromě ČLR a jejich průměrné ceny vyvíjely takto:
Tabulka 4 - Dovoz do Unie z jiných třetích zemí
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
1 583
1 226
138
162
Index (2008 = 100)
100
77
9
10
Meziroční vývoj
-23
-68
1
Podíl na trhu
3 %
3 %
1 %
1 %
Cena (v EUR za tunu)
997
632
1 473
1 685
Index (2008 = 100)
100
63
148
169
4. Objem vývozu a ceny z EU do ostatních třetích zemí
(45)
Během posuzovaného období byly k dispozici pouze údaje pro roky 2008 a 2009. Nebyly k dispozici žádné spolehlivé statistické údaje k posouzení vývoje datového souboru v roce 2010 a v období přezkumného šetření. Při absenci spolupráce ze strany odvětví Unie byly použity dostupné údaje a byl učiněn předpoklad, že vývoz z EU by pokračoval na stejné úrovni objemu jako v roce 2009 se zvýšením ceny v souladu s cenou zjištěnou na trhu Unie.
Tabulka 5 - Objem vývozu a ceny výrobního odvětví Unie do ostatních třetích zemí
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Objem - Index (2008 = 100)
100
155
155
155
Meziroční vývoj
55
0
0
Ceny - Index (2008 = 100)
100
77
134
147
Meziroční vývoj
-23
57
13
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(46)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie, tj. dvou společností Lenzing a Tanin, je analyzována níže za použití údajů shromážděných během přezkumu před pozbytím platnosti a dostupných údajů pro stávající období přezkumného šetření (OPŠ).
5.1 Výroba
(47)
Celková výroba výrobního odvětví Unie obdobného výrobku vzrostla o 5 % do roku 2009. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje, předpokládalo se, že výroba zůstala stálá v roce 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 6 - Výroba v Unii
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
105
105
105
Meziroční vývoj
5
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.2 Výrobní kapacita a využití kapacity
(48)
Celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala v letech 2008 a 2009 stejná. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany výrobního odvětví Unie se předpokládalo, že kapacita a její využití zůstaly stejné v roce 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 7 - Kapacita Unie
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
92 %
96 %
96 %
96 %
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.3 Úroveň zásob
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobního odvětví Unie se předpokládalo, že úrovně zásob zůstaly stejné, jako byly na konci roku 2009.
Tabulka 8 - Zásoby
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
56
56
56
Meziroční vývoj
-44
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.4 Objem prodeje a podíl na trhu
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie se v období let 2008-2009 zvýšil o 12 %. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici údaje ze strany výrobního odvětví Unie, předpokládalo se, že se objem prodeje v roce 2010 nebo v období přezkumného šetření nezvýšil.
Tabulka 9 - Objem prodeje a podíl na trhu Unie
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
112
112
112
Rozpětí podílu na trhu
10-20 %
14-24 %
14-24 %
14-24 %
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazní.
5.5 Průměrné prodejní ceny
(51)
V posuzovaném období došlo k významnému nárůstu průměrných prodejních cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie o 36 %. To bylo způsobeno velkým zvýšením cen během roku 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 10 - Průměrná prodejní cena v EU
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
89
108
136
Meziroční vývoj
-11
19
28
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník a fakta zpřístupněná Komisi.
5.6 Průměrné výrobní náklady
(52)
Jelikož výrobní odvětví Unie nezpřístupnilo údaje o výrobních nákladech za rok 2010 a období přezkumného šetření, byly údaje z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti zvýšeny o 6 % s cílem zohlednit inflaci v průběhu daného období.
Tabulka 11 - Průměrné výrobní náklady
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
100
102
106
Meziroční vývoj
0
2
4
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.7 Ziskovost a peněžní tok
(53)
Výpočet zisku výrobního odvětví Unie vycházející z výše uvedených údajů o cenách a nákladech ukázal významný nárůst během posuzovaného období, a to z důvodu zvýšení cen na trhu Unie v kombinaci s neexistencí důkazů o zvýšení výrobních nákladů očištěném o inflaci. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné další údaje, se má za to, že se peněžní tok vyvíjel podobně jako ziskovost.
Tabulka 12 - Ziskovost a peněžní tok
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost - Index (2008 = 100)
100
96
153
297
Meziroční vývoj
-4
57
144
Peněžní toky - Index (2008 = 100)
100
34
69
69
Meziroční vývoj
-66
35
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.8 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty údaje ze strany výrobního odvětví Unie, se vzhledem ke zvýšení cen v roce 2010 a v období přezkumného šetření předpokládalo, že došlo k návratu na úroveň investic z roku 2007. Předpokládalo se, že návratnost investic sleduje stejný základní trend jako ziskovost uvedená v tabulce 12.
Tabulka 13 - Investice a návratnost investic
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice - Index (2008 = 100)
100
3
163
163
Meziroční vývoj
-97
160
0
Návratnost investic - Index (2008 = 100)
100
-4
100
200
Meziroční vývoj
- 104
104
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.9 Zaměstnanost a produktivita
(55)
Vzhledem k nedostatku informací ze strany výrobního odvětví Unie za rok 2010 a období přezkumného šetření se vycházelo z předpokladu, že zaměstnanost a produktivita během posuzovaného období zůstaly stejné.
Tabulka 14 - Zaměstnanost a produktivita
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost - Index
100
100
100
100
Produktivita (tuny/zaměstnanci) - Index
100
100
100
100
Náklady na pracovní sílu - Index
100
100
100
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(56)
I přes nedostatečnou spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců provedl Eurostat analýzu objemu a hodnoty dovozu společně s odhadem podílu na trhu. Výrazné zvýšení cen v letech 2010 a 2011 podstatně snížilo dumpingové rozpětí z ČLR od období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
5.11 Zotavení z účinků dumpingového dovozu
(57)
Jak naznačuje pozitivní vývoj většiny výše uvedených ukazatelů, ekonomická situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období plně zotavila ze škodlivých účinků silného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR, který byl zjištěn předchozími šetřeními.
6. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(58)
Opatření vůči ČLR měla pozitivní dopad na hospodářskou situaci ve výrobním odvětví Unie, neboť většina ukazatelů újmy vykázala příznivý vývoj: zvýšila se výroba, objem prodeje a hodnota prodeje mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Vzhledem k podstatnému zvýšení cen na trhu Unie však výrobní odvětví Unie nyní dosahuje mnohem vyšších zisků, než představuje cílový zisk stanovený v původním šetření ve výši 5 %, s cílem zajistit svůj rozvoj.
(59)
Vzhledem k významnému zvýšení cen na trhu Unie v průběhu období přezkumného šetření a při neexistenci důkazů souběžného nárůstu nákladů byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5.
7. Závěr ohledně trvalé povahy těchto změněných okolností
(60)
Zvažovalo se, zda zvýšení cen na trhu Unie je trvalá změna okolností, a to na základě zjištění předchozích šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Z dostupných údajů vyplývá, že ceny na trhu Unie se výrazně zvýšily a dosáhly úrovně odpovídající úrovni z roku 2008 a poté tyto částky překročily, zatímco v šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ceny klesaly. Kromě toho na rozdíl od přezkumu před pozbytím platnosti bylo zjištěno, že neexistuje žádný důkaz o podbízení. V rámci přezkumu před pozbytím platnosti měla ziskovost klesající tendenci, avšak údaje po skončení tohoto šetření ukázaly, že ziskovost výrazně vzrostla a dosáhla úrovně odpovídající úrovni z roku 2008 a poté ji překročila.
(61)
Bylo však analyzováno, zda by se změny cen od konce období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti mohly zakládat na velmi nízké sklizni v ČLR, jelikož furfurylaldehyd se tam vyrábí ze zemědělských odpadů. Nicméně cena se podstatně nesnížila od sklizně na konci roku 2010, a proto nebyla tato možnost zohledněna. Zdálo se, že došlo k nárůstu cen dovozu pocházejícího z ČLR, způsobenému dlouhodobým růstem domácí poptávky po furfurylaldehydu a rostoucími náklady na suroviny v dotčené zemi. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců nemohla být tato skutečnost ověřena, avšak Komise neobdržela žádné důkazy, že tomu tak nebylo.
(62)
Vzhledem k výše uvedeným důkazům, které má Komise k dispozici, a k nedostatku informací prokazujících, že uvedený růst cen byl dočasný, byl učiněn závěr, že tato změna je trvalé povahy.
F. UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ A ZRUŠENÍ PLATNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(63)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že současný antidumpingový přezkum by měl být ukončen a platná antidumpingová opatření zrušena.
(64)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření ukončena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Nebyly předloženy žádné připomínky.
(65)
Z výše uvedeného vyplývá, že současný antidumpingový přezkum by měl být ukončen a antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 453/2011 na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z ČLR by měla být ukončena a platná cla zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Prozatímní přezkum antidumpingového cla vztahujícího se na dovoz 2-furaldehydu (známého též pod názvem furfurylaldehyd nebo furfural), v současné době kódu KN 2932 12 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se ukončuje.
Článek 2
Prováděcí nařízení (EU) č. 453/2011 se zrušuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 21. června 2012.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 541/2012 DEL CONSEJO
de 21 de junio de 2012
por el que se da por concluida la reconsideración provisional de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de furfuraldehído originario de la República Popular China y se derogan dichas medidas
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartados 3, 5 y 6,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
El Consejo impuso en 1995, mediante el Reglamento (CE) no 95/95 (2), un derecho antidumping definitivo en forma de un derecho específico sobre las importaciones de furfuraldehído originario de la República Popular China («China» o «el país afectado») («las medidas antidumping originales»). El importe de dicho derecho específico era de 352 EUR por tonelada.
(2)
Tras una reconsideración provisional iniciada en mayo de 1997 a solicitud de un exportador chino, el Reglamento (CE) no 2722/1999 del Consejo (3) mantuvo las medidas por un período adicional de cuatro años.
(3)
En abril de 2005, tras una reconsideración por expiración, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 639/2005 (4), prorrogó las medidas por un período adicional de cinco años.
(4)
En mayo de 2011, tras una nueva reconsideración por expiración, el Consejo, mediante el Reglamento de Ejecución (CE) no 453/2011 (5), prorrogó las medidas por otro período de cinco años. El tipo de derecho específico se fijó en el mismo nivel que en las medidas antidumping originales, es decir, en 352 EUR por tonelada.
2. Inicio de una reconsideración provisional
(5)
El considerando 84 del Reglamento de Ejecución (UE) no 453/2011 indica que, dado que el derecho específico se estableció sobre la base de las conclusiones de la investigación original de 1995 y que nunca se había revisado, el Consejo consideraba adecuado evaluar si el nivel del derecho seguía siendo pertinente. La Comisión, por tanto, analizó la conveniencia de iniciar de oficio una reconsideración provisional de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base.
(6)
La Comisión, tras determinar que disponía de pruebas suficientes para iniciar de oficio una reconsideración provisional, y previa consulta al Comité consultivo, anunció el 5 de julio de 2011 el inicio de una reconsideración provisional de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (6) («el anuncio de inicio»).
3. Investigación
3.1. Período de investigación
(7)
La investigación sobre el dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2010 y el 30 de junio de 2011 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar el perjuicio se desarrolló entre el 1 de enero de 2008 y el final del período de investigación de reconsideración («el período considerado»).
3.2. Partes afectadas por la investigación
(8)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración provisional a la industria de la Unión, a los productores exportadores del país afectado, a los importadores, a los usuarios notoriamente afectados y a las autoridades del país afectado.
(9)
Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer por escrito sus puntos de vista y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
3.3. Muestreo de productores exportadores de la República Popular China
(10)
A la vista del número aparentemente elevado de productores exportadores chinos, se consideró oportuno estudiar la conveniencia de recurrir al muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a los productores exportadores chinos que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio. Dado que no se ha prestado a cooperar ningún productor exportador, no ha sido necesario el muestreo.
3.4. Respuestas al cuestionario y verificaciones
(11)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas. Ninguna otra parte se ha dado a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio.
(12)
No se han recibido respuestas a los cuestionarios de ninguno de los dos productores de la Unión, de los productores exportadores chinos ni de ningún importador o usuario. Un productor del país análogo, Argentina, ha respondido al cuestionario.
(13)
Debido a la falta de cooperación de las partes, no se han realizado visitas de verificación.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(14)
El producto afectado por la presente reconsideración es el mismo que el de la investigación original y que el de las reconsideraciones posteriores antes citadas, es decir, el furfuraldehído originario de China, actualmente clasificado en el código NC 2932 12 00 («el producto afectado»). El furfuraldehído se conoce también como 2-furaldehído o furfural.
(15)
El furfuraldehído es un líquido amarillo claro con un olor acre característico que se obtiene mediante el tratamiento de diversas clases de residuos agrícolas. Tiene dos usos principales: como disolvente selectivo en el refinado de petróleo para la producción de lubrificantes y como materia prima para la obtención de alcohol furfurílico, que se utiliza para elaborar resina sintética destinada a moldes de fundición.
2. Producto similar
(16)
Al igual que en las investigaciones anteriores, se considera que el furfuraldehído producido en China y exportado a la UE, el furfuraldehído producido y vendido en el mercado interior del país análogo, Argentina, y el furfuraldehído fabricado y vendido en la UE por los productores de la Unión tienen las mismas características físicas y químicas básicas y los mismos usos básicos. Por lo tanto, se considera que son productos similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Aspectos generales
(17)
Ningún productor exportador chino ha cooperado en la investigación ni ha facilitado información. Por tanto, las conclusiones sobre el dumping expuestas a continuación han tenido que basarse en los hechos disponibles, especialmente en datos de Eurostat, en estadísticas oficiales de exportación chinas y en información facilitada por la empresa del país análogo, Argentina.
2. País análogo
(18)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal se ha determinado a partir del precio o a partir del valor calculado en un tercer país de economía de mercado («el país análogo») o del precio que aplica dicho país a otros países, incluidos los de la Unión o, si esto no ha sido posible, a partir de cualquier otra base razonable, incluido el precio efectivamente pagado o por pagar en la Unión por el producto similar, debidamente ajustado en caso necesario para incluir un margen de beneficio razonable.
(19)
Al igual que en la investigación original, en el anuncio de inicio se propuso Argentina como país análogo apropiado a efectos de determinar el valor normal, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base. Tras la publicación del anuncio de inicio no se han recibido observaciones sobre el país análogo propuesto.
(20)
Un productor argentino de furfuraldehído ha cooperado en la investigación respondiendo al cuestionario. La investigación ha mostrado que en Argentina existe un mercado competitivo de furfuraldehído, en el que alrededor del 90 % del suministro se obtiene de la producción local y el resto de importaciones procedentes de terceros países. El volumen de producción en Argentina constituye más del 70 % del volumen de las exportaciones chinas del producto afectado a la UE para su perfeccionamiento activo. Se considera, por tanto, que el mercado argentino es suficientemente representativo a efectos de determinar el valor normal para China.
(21)
En consecuencia, se concluye, al igual que en investigaciones anteriores, que Argentina constituye un país análogo apropiado a efectos del artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
3.1. Valor normal
(22)
El valor normal se ha establecido a partir de la información facilitada por el productor que ha cooperado del país análogo, es decir, en función de los precios pagados o pagaderos en el mercado interior de Argentina por clientes no vinculados, pues se ha llegado a la conclusión de que esas ventas se realizan en el curso de operaciones comerciales normales.
(23)
Por tanto, se ha determinado el valor normal como la media ponderada del precio de venta aplicado en el mercado interior por el productor argentino que ha cooperado a clientes no vinculados.
(24)
En primer lugar, se ha determinado si las ventas totales del producto similar realizadas a clientes independientes en el mercado nacional eran representativas de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, esto es, si representaban como mínimo un 5 % del volumen total de ventas del producto afectado exportado a la UE. Las ventas interiores del único productor argentino fueron suficientemente representativas durante el PIR.
(25)
La Comisión examinó a continuación si se podía considerar que el producto similar se había vendido en el mercado nacional en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se ha hecho estableciendo para el producto similar vendido en el mercado argentino la proporción de ventas rentables realizadas en el mercado interior a clientes independientes durante el PIR. Como todas las ventas del producto similar realizadas durante el PIR fueron rentables, el valor normal se ha basado en la media ponderada de todas las ventas internas.
3.2. Precio de exportación
(26)
Puesto que ningún exportador chino a la UE ha cooperado en la investigación, los precios de exportación se han determinado a partir de los datos disponibles. Se ha llegado a la conclusión de que la base más adecuada es la información proporcionada por los datos de Eurostat relativos a las importaciones a la Unión del producto afectado. Si bien la mayor parte de dichas importaciones se efectuaron al amparo del régimen de perfeccionamiento activo (el furfuraldehído chino se utilizaba para la obtención de alcohol furfurílico para la exportación), no existen motivos para considerar que no constituyen una base razonable para determinar los precios de exportación.
3.3. Comparación
(27)
A fin de garantizar una comparación adecuada entre el valor normal y el precio de exportación de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, se han hecho los ajustes necesarios para tener en cuenta determinadas diferencias en el transporte, los costes de los créditos y en los seguros que afectaban a los precios y a su comparabilidad.
3.4. Margen de dumping
(28)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se ha determinado comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de exportación en la misma fase comercial. Esta comparación ha revelado un margen de dumping del 5,6 %.
4. Carácter duradero del cambio de circunstancias
(29)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR, se examinó si era probable que reapareciera el dumping si se derogaran las medidas. Dado que ningún productor exportador chino ha cooperado en la presente investigación, las conclusiones expuestas a continuación se han basado en los datos disponibles con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base.
(30)
A este respecto, se han analizado los siguientes elementos: la demanda y el consumo nacionales de China y la evolución de las exportaciones chinas a la UE en el marco del régimen de perfeccionamiento activo (RPA).
(31)
Según la información disponible, desde 2007 el consumo nacional de furfuraldehído ha crecido en China a un ritmo más rápido (el crecimiento anual medio previsto para el período 2007-2012 está en torno al 9 %) que la capacidad de producción china de dicho producto (aproximadamente + 6 %). El aumento del consumo nacional chino de furfural se debe sobre todo a la demanda creciente del principal producto transformado del furfuraldehído, el alcohol furfurílico. La producción china de alcohol furfurílico ha aumentado drásticamente desde 1999 a raíz del énfasis en la fabricación de productos de furfural de mayor valor y debido al incremento de la demanda de resinas de furano en la industria de la fundición.
(32)
También ha aumentado la demanda interna de mazorcas de maíz, la principal materia prima utilizada por los productores chinos de furfuraldehído. Con el aumento de la población mundial, especialmente en China e India, y la evolución de una dieta basada en cereales a una dieta basada en proteínas, se prevé que la demanda mundial de maíz crezca a un ritmo mayor. China es el segundo mayor consumidor mundial de maíz. Además del aumento en los usos industriales del maíz, la demanda china de piensos y producción ganadera aumenta anualmente entre el 3 % y el 6 %. En los últimos años ha crecido rápidamente el consumo de maíz en China, pero su producción ha sido inferior a la demanda. Se prevé que durante el período 2011-2015 las exportaciones de maíz de Estados Unidos a China se multipliquen por cinco. Cabe también señalar que los productores chinos de furfural se enfrentan a una competencia creciente de los productores de xilosa y xilitol por la misma materia prima (la mazorca de maíz).
(33)
En cuanto a las exportaciones chinas a la Unión Europea durante el PIR, cabe señalar que prácticamente todo el furfuraldehído procedente del país afectado se importa únicamente en el marco del RPA. Al amparo de esta práctica, iniciada en el año 2000, en torno al 75 % del furfuraldehído anual chino entra en la Unión sin estar sujeto a derechos antidumping, para ser posteriormente transformado en alcohol furfurílico destinado a la exportación a terceros países. Desde 2001 han cesado casi totalmente las importaciones en el mercado libre procedentes del país afectado.
(34)
La evolución a largo plazo de la demanda nacional de furfural en la República Popular China y la tensión entre oferta y demanda en el mercado chino del maíz, junto con la estructura de las importaciones chinas a la UE explicada en el considerando anterior, parece haber producido cambios en el nivel de dumping practicado por los productores exportadores chinos. La comparación de los precios de exportación chinos a la UE con el valor normal del producto afectado, debidamente ajustados, muestra que en el PIR el margen de dumping disminuyó respecto a la anterior investigación de reconsideración por expiración.
(35)
En conclusión, el análisis anterior muestra que los cambios de la demanda nacional china y del consumo de mazorcas de maíz y de furfuraldehído (y, por tanto, de los precios) son de carácter duradero. Por consiguiente, cabe concluir que, si se derogasen las medidas antidumping, las exportaciones chinas a la Unión no aumentarían de forma significativa.
D. INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(36)
La industria de la Unión está formada por dos empresas: Lenzing AG (Austria) y Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Eslovenia), que sumaron el 100 % de la producción de la Unión del producto similar durante el PIR. En consecuencia, a efectos de lo dispuesto en el artículo 4, apartado 1, y en el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, la industria de la Unión está formada por los dos productores de la Unión. Ninguna de estas dos empresas ha respondido a los cuestionarios que se les han enviado ni ha cooperado plenamente en la investigación.
(37)
Dada la falta de cooperación de la industria de la Unión, el análisis de la situación del mercado de la Unión y del perjuicio causado a la industria de la Unión por las importaciones objeto de dumping procedentes de China se ha basado en los datos disponibles, incluidos los datos extrapolados a partir de la información recogida en la última reconsideración por expiración, que abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2007 y el 31 de marzo de 2010. Por tanto, las fuentes de datos de los cuadros siguientes se refieren al período 2007-2009, salvo indicación en contrario. Nutrafur, el productor español que presentó la denuncia original en 1994 con el nombre de de Furfural Español SA, dejó de producir en octubre de 2008. Las cifras de producción de Nutrafur correspondientes a 2008 se han incluido en el consumo del mercado de la Unión. Por razones de confidencialidad, los datos relativos al rendimiento de la industria de la Unión se presentan únicamente en forma indizada.
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Consumo en el mercado de la Unión
(38)
El consumo de furfuraldehído de la Unión en 2008 y 2009 se ha determinado a partir del volumen comprobado de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión (incluidas las ventas de Nutrafur hasta octubre de 2008, cuando aún producía furfuraldehído) más las importaciones procedentes de China al amparo del RPA y las importaciones de otros terceros países despachadas a libre práctica, sobre la base de los datos del importador International Furan Chemicals BV («IFC»), comprobados durante la última investigación de reconsideración por expiración, y de Eurostat. Como Eurostat no divulga la información completa por razones de confidencialidad, los datos de Eurostat solo se han utilizado para las importaciones de otros terceros países distintos de China y la República Dominicana, ya que IFC es el único importador de furfuraldehído procedente de esos países.
(39)
Debido a la falta de cooperación de la industria de la Unión y del único importador, y a que numerosos datos generalmente disponibles a través de Eurostat son confidenciales, se han utilizado los datos disponibles para 2010 y el PIR. Sin pruebas de lo contrario, no existen razones para pensar que el consumo de la Unión haya cambiado significativamente desde 2009, por lo que se ha considerado que se mantuvo al mismo nivel durante 2010 y el PIR.
(40)
Sobre esta base, durante el período considerado el consumo de la Unión disminuyó un 17 % y pasó de 45 738 toneladas en 2008 a 38 000 toneladas durante el PIR.
Cuadro 1: Consumo de la Unión
Año
2008
2009
2010
PIR
Toneladas
45 738
38 175
38 000
38 000
Índice (2008 = 100)
100
83
83
83
Tendencia interanual
-17
0
0
Fuente:
Respuestas comprobadas de la industria de la Unión e IFC al cuestionario, y Eurostat.
2. Importaciones procedentes de China
2.1. Volumen, cuota de mercado y precios
(41)
Según las estadísticas chinas de exportación, durante el PIR las importaciones chinas se realizaron al amparo del RPA. El volumen de importaciones chinas al amparo del RPA aumentó de 10 002 toneladas en 2008 a 13 975 toneladas durante el PIR, es decir, un 40 %. Durante el período considerado, la cuota de mercado china al amparo del RPA aumentó del 22 % al 37 %, lo que equivale a 15 puntos porcentuales.
(42)
Los precios chinos al amparo del RPA aumentaron un 47 %, pasando de 1 014 EUR por TM en 2008 a 1 488 EUR durante el PIR. Cabe señalar que durante el PIR los precios de las importaciones chinas aumentaron rápidamente, alcanzando su nivel más elevado en más de 1 700 EUR/TM.
Cuadro 2: Importaciones procedentes de China
Año
2008
2009
2010
PIR
Toneladas
10 002
5 159
8 375
13 975
Índice (2008 = 100)
100
52
84
140
Tendencia interanual
-48
32
56
Cuota de mercado
22 %
14 %
22 %
37 %
Precio, EUR/tonelada
1 014
690
1 362
1 488
Índice (2008 = 100)
100
68
134
147
Fuente:
Respuestas comprobadas de IFC al cuestionario, estadísticas chinas de exportación.
3. Volumen y precios de las importaciones procedentes de otros terceros países
(43)
Cabe señalar que, al igual que en la investigación original, la totalidad de las importaciones procedentes de la República Dominicana fueron envíos de una empresa matriz a su filial europea para producir alcohol furfurílico. Los precios aplicados en estas transacciones son, por tanto, precios de transferencia entre empresas vinculadas y pueden no reflejar los precios reales de mercado. Dado que los importadores afectados no han cooperado y que los datos de Eurostat son confidenciales, se ha utilizado la hipótesis de que los precios de las importaciones procedentes de la República Dominicana permanecieron constantes durante 2010 y el PIR.
Cuadro 3: Importaciones a la Unión procedentes de la República Dominicana
Año
2008
2009
2010
PIR
Toneladas
27 662
24 996
25 000
25 000
Índice (2008 = 100)
100
90
90
90
Tendencia interanual
-10
0
0
Cuota de mercado
60 %
65 %
66 %
66 %
Precio, EUR/tonelada
982
582
582
582
Índice (2008 = 100)
100
59
59
59
(44)
Según Eurostat, el volumen de las importaciones de furfuraldehído en la Unión procedente de países distintos de China, junto con sus precios medios, evolucionó como sigue:
Cuadro 4: Importaciones a la Unión procedentes de otros terceros países
Año
2008
2009
2010
PIR
Toneladas
1 583
1 226
138
162
Índice (2008 = 100)
100
77
9
10
Tendencia interanual
-23
-68
1
Cuota de mercado
3 %
3 %
1 %
1 %
Precio, EUR/tonelada
997
632
1 473
1 685
Índice (2008 = 100)
100
63
148
169
4. Volúmenes y precios de exportación de la UE a otros terceros países
(45)
Durante el período considerado, solo se disponía de datos sobre 2008 y 2009. No se disponía de datos estadísticos fiables para evaluar la evolución de la serie de datos en 2010 y el PIR. Dada la falta de cooperación de la industria de la Unión, se han utilizado los datos disponibles, con la hipótesis de que el volumen de exportaciones de la UE había seguido al mismo nivel que en 2009 y que los precios habían aumentado en consonancia con lo constatado en el mercado de la Unión.
Cuadro 5: Volúmenes y precios de exportación de la industria de la Unión a otros terceros países
Año
2008
2009
2010
PIR
Cantidades - Índice (2008 = 100)
100
155
155
155
Tendencia interanual
55
0
0
Precios - Índice (2008 = 100)
100
77
134
147
Tendencia interanual
-23
57
13
5. Situación económica de la industria de la Unión
(46)
A continuación se analiza la situación económica de la industria de la Unión, es decir, de las empresas Lenzing y Tanin, utilizando los datos recogidos durante la reconsideración por expiración más los datos disponibles para el PIR actual.
5.1. Producción
(47)
La producción total de la industria de la Unión del producto similar aumentó un 5 % hasta 2009. A falta de otros datos, se ha utilizado la hipótesis de que la producción se mantuvo estable en 2010 y el PIR.
Cuadro 6: Producción de la Unión
Año
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
105
105
105
Tendencia interanual
5
0
0
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario.
5.2. Capacidad de producción y utilización de la capacidad
(48)
La capacidad de producción total de la industria de la Unión no sufrió variaciones durante 2008 y 2009. Dada la falta de cooperación de la industria de la Unión, se ha utilizado la hipótesis de que la utilización de la capacidad no sufrió variaciones en 2010 y en el PIR.
Cuadro 7: Capacidad de la Unión
Año
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
100
100
100
Utilización de la capacidad
92 %
96 %
96 %
96 %
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario.
5.3. Nivel de existencias
(49)
Dada la falta de cooperación de la industria de la Unión, se ha utilizado la hipótesis de que los niveles de existencias seguían siendo los mismos que a finales de 2009.
Cuadro 8: Existencias
Año
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
56
56
56
Tendencia interanual
-44
0
0
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario.
5.4. Volumen de ventas y cuota de mercado
(50)
El volumen de ventas de la industria de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión aumentó un 12 % de 2008 a 2009. A falta de datos de la industria de la Unión, se ha utilizado la hipótesis de que el volumen de ventas no aumentó en 2010 ni el PIR.
Cuadro 9: Volumen de ventas y cuota de mercado de la Unión
Año
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
112
112
112
Variación de la cuota de mercado
10-20 %
14-24 %
14-24 %
14-24 %
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario.
5.5. Precios medios de venta
(51)
Durante el período considerado, los precios de venta medios aplicados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión aumentaron de forma significativa. Esto se debió a un importante aumento de precios durante 2010 y el PIR.
Cuadro 10: Precios medios de venta en la UE
Año
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
89
108
136
Tendencia interanual
-11
19
28
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario e información de que dispone la Comisión.
5.6. Coste medio de producción
(52)
Dado que la industria de la Unión no ha facilitado datos sobre los costes de producción relativos a 2010 y al PIR, se han incrementado un 6 % los datos de la anterior reconsideración por expiración para tener en cuenta la inflación durante el período.
Cuadro 11: Coste medio de producción
Año
2008
2009
2010
PIR
Índice (2008 = 100)
100
100
102
106
Tendencia interanual
0
2
4
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario.
5.7. Rentabilidad y flujo de caja
(53)
El cálculo de los beneficios obtenidos por la industria de la Unión, realizado a partir de los datos sobre precios y costes anteriormente expuestos, muestra un aumento significativo durante el período considerado, habida cuenta de los aumentos de precios en el mercado de la Unión y de que no hay indicios de que los costes aumentaran por encima de la inflación. A falta de otros datos, se ha utilizado la hipótesis de que el flujo de caja siguió una tendencia similar a la de la rentabilidad.
Cuadro 12: Rentabilidad y flujo de caja
Año
2008
2009
2010
PIR
Rentabilidad - Índice (2008 = 100)
100
96
153
297
Tendencia interanual
-4
57
144
Flujo de caja - Índice (2008 = 100)
100
34
69
69
Tendencia interanual
-66
35
0
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario.
5.8. Inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de financiación
(54)
A falta de datos de la industria de la Unión y habida cuenta del aumento de los precios en 2010 y el PIR, se ha utilizado la hipótesis de que se volvió al nivel de inversión observado en 2007. También se ha utilizado la hipótesis de que el rendimiento de la inversión siguió la misma tendencia que la rentabilidad, tal como refleja el cuadro 12.
Cuadro 13: Inversiones y rendimiento de las inversiones
Año
2008
2009
2010
PIR
Inversiones - Índice (2008 = 100)
100
3
163
163
Tendencia interanual
-97
160
0
Rendimiento de las inversiones - Índice (2008 = 100)
100
-4
100
200
Tendencia interanual
- 104
104
100
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario.
5.9. Empleo y productividad
(55)
A falta de información de la industria de la Unión para 2010 y el PIR, se ha utilizado la hipótesis de que el empleo y la productividad se mantuvieron constantes durante el período considerado.
Cuadro 14: Empleo y productividad
Año
2008
2009
2010
PIR
Empleo - Índice
100
100
100
100
Productividad (toneladas por empleado) - Índice
100
100
100
100
Costes laborales - Índice
100
100
100
100
Fuente:
Respuestas comprobadas de los productores de la Unión al cuestionario.
5.10. Magnitud del margen de dumping
(56)
Pese a la falta de cooperación de los productores exportadores chinos, Eurostat ha analizado el volumen y el valor de las importaciones y ha realizado una estimación de la cuota de mercado. El significativo aumento de precios de 2010 y 2011 ha reducido de forma espectacular el margen de dumping de China desde el período de investigación de la reconsideración por expiración.
5.11. Recuperación de los efectos de las importaciones objeto de dumping
(57)
Tal como indica la evolución positiva de la mayoría de indicadores expuestos, durante el período considerado la situación financiera de la industria de la Unión se recuperó totalmente del efecto perjudicial de las importaciones objeto de dumping significativo procedentes de China identificadas en anteriores investigaciones.
6. Conclusión sobre la situación económica de la industria de la Unión
(58)
Las medidas impuestas a China han tenido efectos positivos sobre la situación económica de la industria de la Unión, ya que la mayoría de indicadores de perjuicio experimentaron una evolución positiva: la producción, el volumen de ventas y el valor de las ventas aumentaron entre 2008 y el PIR. Gracias al aumento sustancial de precios en el mercado de la Unión, la industria de la Unión obtiene ahora unos beneficios muy superiores al objetivo de beneficio necesario para garantizar su desarrollo, que en la investigación original se fijó en un 5 %.
(59)
Dado el significativo aumento de los precios en el mercado de la Unión durante el PIR y que no hay indicios de un aumento paralelo de los costes, se concluye que la industria de la Unión no ha sufrido un perjuicio importante en el sentido del artículo 3, apartado 5.
7. Conclusión relativa a la naturaleza duradera de este cambio de circunstancias
(60)
Se ha analizado si el aumento de precios en el mercado de la UE supone un cambio duradero de las circunstancias constatadas en la anterior investigación de reconsideración por expiración. Los datos disponibles muestran que los precios se han recuperado de forma significativa en el mercado de la Unión, alcanzando los niveles de 2008 y superando luego dichos niveles, mientras que en la investigación de reconsideración por expiración los precios disminuían. Además, a diferencia de lo que ocurría en la reconsideración por expiración, no se ha detectado subcotización. Aunque en la reconsideración por expiración la rentabilidad siguió una tendencia a la baja, los datos posteriores a dicha investigación muestran que la rentabilidad se ha recuperado de forma significativa, alcanzando los niveles de 2008 y superando luego dichos niveles.
(61)
No obstante, se ha analizado si la variación de precios constatada desde el final del período de investigación de la reconsideración por expiración podía deberse a una cosecha particularmente mala en China, ya que el furfuraldehído se elabora a partir de residuos agrícolas. Sin embargo, el precio no ha disminuido de forma significativa desde la temporada de cosecha de finales de 2010 y, por tanto, se descarta dicha hipótesis. Los precios de las importaciones procedentes de China parecen haber aumentado debido al crecimiento a largo plazo de la demanda de furfuraldehído en el mercado interior y al incremento de los costes de las materias primas en el país afectado. Debido a la falta de cooperación de los productores exportadores chinos, no ha podido comprobarse esta hipótesis, pero la Comisión no dispone de pruebas de que no sea cierta.
(62)
Teniendo en cuenta las pruebas de que dispone la Comisión, antes expuestas, y la falta de información que demuestre que dichos incrementos de precios han sido temporales, se concluye que este cambio es de naturaleza duradera.
F. FINALIZACIÓN DEL PROCEDIMIENTO ANTIDUMPING Y DEROGACIÓN DE LAS MEDIDAS ANTIDUMPING VIGENTES
(63)
Habida cuenta de lo anterior, se considera que debe darse por concluida la presente reconsideración antidumping y que deben derogarse las medidas antidumping en vigor.
(64)
Se ha informado a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de derogar las medidas vigentes. También se les ha concedido un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esa información. No se han recibido observaciones.
(65)
Por consiguiente, deben darse por concluidas la presente reconsideración antidumping y las medidas antidumping impuestas por el Reglamento de Ejecución (UE) no 453/2011 sobre las importaciones de furfuraldehído originario de China, y debe derogarse el derecho vigente.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Se da por concluida la reconsideración provisional de los derechos antidumping aplicables a las importaciones de 2-furaldehído (también conocido como furfuraldehído o furfural), clasificado actualmente en el código NC 2932 12 00, originario de la República Popular China.
Artículo 2
Queda derogado el Reglamento de Ejecución (UE) no 453/2011.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 21 de junio de 2012.