PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 248/2011 DEL CONSEJO
de 9 de marzo de 2011
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinados productos de fibra de vidrio de filamento continuo originarios de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. MEDIDAS PROVISIONALES
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (UE) no 812/2010 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinados productos de fibra de vidrio de filamento continuo originarios de la República Popular China («China»).
(2)
El procedimiento se inició como consecuencia de una denuncia presentada el 3 de noviembre de 2009 por la Asociación de productores de fibra de vidrio europeos (APFE, actualmente denominada «GlassFibreEurope») («el denunciante») en nombre de productores que representan un porcentaje elevado, en este caso más del 50 %, de la producción total en la Unión de determinados productos de fibra de vidrio de filamento continuo.
(3)
Se recuerda que, según lo establecido en el considerando 14 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2008 y el 30 de septiembre de 2009 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2006 y el final del período de investigación («el período considerado»).
B. CONTINUACIÓN DEL PROCEDIMIENTO
(4)
Tras la divulgación de los hechos y consideraciones esenciales en función de los cuales se decidió adoptar medidas provisionales («la divulgación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las constataciones provisionales. Fueron oídas las partes que lo solicitaron.
(5)
La Comisión continuó recabando la información que consideró necesaria a efectos de sus conclusiones definitivas. Además de las verificaciones mencionadas en el considerando 11 del Reglamento provisional, se realizó una verificación adicional en las instalaciones de Saertex, en Saerbeck (Alemania), uno de los usuarios de fibra de vidrio que había cooperado respondiendo al cuestionario pertinente.
(6)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados productos de fibra de vidrio de filamento continuo originarios de China y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional revisado con arreglo al presente Reglamento («la divulgación final»). También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones después de esta divulgación.
(7)
Se consideraron y se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas pertinentes presentadas por las partes interesadas.
1. Ámbito de la investigación: importaciones procedentes de Malasia, Taiwán y Turquía
(8)
Un productor exportador alegó que las importaciones de determinados productos de fibra de vidrio de filamento continuo originarios de Malasia, Taiwán y Turquía deberían haberse incluido en el alcance de la presente investigación. Adujo que la exclusión de estos países era discriminatoria ya que, según las constataciones provisionales, el volumen de las importaciones procedentes de estos tres países no era despreciable y había indicios razonables de subcotización.
(9)
Cabe señalar al respecto que, en la fase inicial no había indicios razonables de dumping, perjuicio y nexo causal, tal como se requiere en el artículo 5, apartado 2, del Reglamento de base, que justificaran el inicio de un procedimiento respecto a las importaciones procedentes de estos países. Por el contrario, por lo que se refiere a los volúmenes de importación, los denunciantes informaron de que las importaciones y las cuotas de mercado de otros países habían descendido desde 2004.
(10)
Por lo que se refiere a Malasia, Taiwán y Turquía, el análisis en la fase provisional confirmó que las importaciones procedentes de Taiwán y Turquía descendieron durante el período considerado (del 2,0 % al 1,5 % y del 2,9 % al 2,5 %, respectivamente), mientras que las procedentes de Malasia aumentaron ligeramente, del 1,0 % al 1,7 %. Si bien estos niveles de importación son superiores al nivel mínimo de importación exigido con arreglo al artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base, no se cumplían otros requisitos para incluir a estos países en la investigación. En particular, no se ha recibido ninguna información que indique un dumping procedente de ninguno de estos países. Por tanto, se rechaza la alegación de incluir a Malasia, Taiwán y Turquía.
C. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(11)
Se recuerda que, como se expone en el considerando 15 del Reglamento provisional, el producto afectado descrito en el anuncio de inicio son los hilos cortados de fibra de vidrio, de longitud inferior o igual a 50 milímetros; los rovings de fibra de vidrio; las mechas e hilados de filamentos de fibra de vidrio; y los mats fabricados con filamentos de fibra de vidrio, con excepción de los mats de lana de vidrio, y actualmente clasificados en los códigos NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 y ex 7019 31 00 («el producto afectado»).
(12)
Además, como se expone en el considerando 19 del Reglamento provisional, se decidió considerar provisionalmente los hilados como parte del producto afectado si bien esto estaba pendiente de una investigación posterior y de una reconsideración en la fase definitiva.
1.1. Hilados
(13)
Tras la divulgación de las medidas provisionales, se siguió investigando la alegación relativa a la exclusión de los hilados. A este respecto, se recuerda que antes del establecimiento de medidas provisionales se había recibido un gran número de alegaciones solicitando la exclusión de los hilados (véanse los considerandos 18 y 19 del Reglamento provisional). Además, tras el establecimiento de medidas provisionales, las partes interesadas facilitaron una gran cantidad de información adicional más pormenorizada. Todas estas observaciones fueron analizadas en detalle, como se explica a continuación.
(14)
Varias partes interesadas alegaron que los hilados deben distinguirse de los otros tres tipos de productos básicos mencionados en el considerando 17 del Reglamento provisional, porque, según ellas: i) los hilados tienen características físicas y químicas distintas, ii) el proceso de producción de los hilados y de los otros tres tipos de productos básicos son diferentes, y iii) los hilados se utilizan para fines diferentes.
(15)
Respecto a los argumentos i) y ii), se presentaron pruebas de que las características de los rovings, los hilos cortados y los mats son diferentes de las de los hilados. Más específicamente, de la información se desprendía que generalmente los mats y los hilos cortados están hechos de rovings, no de hilados. Después de la divulgación final, la industria de la Unión rebatió esta separación, alegando que algunos hilos cortados especiales sí estaban hechos de hilados. Sin embargo, la existencia de hilos cortados especiales hechos de hilados no implica que deba considerarse que los hilados entran dentro de la definición del producto afectado (véase también el considerando 20).
(16)
Respecto a la primera alegación sobre las diferencias en las características químicas y físicas básicas, una parte interesada presentó un estudio de un destacado instituto de investigación. En dicho estudio se comparaban, entre otras cosas, las características físicas y químicas de los rovings y los hilados. Tras la divulgación final, se formularon algunas reservas sobre las constataciones de esta comparación, que, a su vez, incitó a algunos usuarios de hilados a formular algunas observaciones importantes. Cabe concluir de esta información que un componente esencial de rovings, mats e hilos cortados es el «silano», un agente de acoplamiento químico que facilita la absorción de la resina para matrices. Los hilados no suelen estar hechos con tal agente químico, sino con una sustancia química derivada de almidón y aceite («apresto») que se añade como lubricante y agente protector para que el hilado pueda soportar los rigores de la tejedura a gran velocidad. A diferencia de los rovings, en los que el nexo ayuda a absorber la resina, «el apresto» la repele. En cuanto a las características químicas básicas, también se determinó que la materia prima de vidrio para los hilados tiene una composición más estable y una mayor uniformidad en el tamaño de las partículas que la materia prima de los otros tipos de productos.
(17)
Desde el punto de vista de las características físicas, los hilados no parecen compartir las mismas características físicas básicas que los demás tipos de productos. En primer lugar, se reconoce habitualmente que los hilados son, en general, un material más fino y que su diámetro de fibra y su densidad lineal son muy inferiores a los de los rovings. En segundo lugar, los hilados son el único tipo de producto que presenta torsión (aunque también existen hilados sin torsión alguna).
(18)
Respecto a la segunda alegación sobre las diferencias en los procesos de producción, si bien todas las partes reconocen que los cuatro tipos de productos básicos se fabrican a partir de vidrio fundido que contiene arena silícea, carbonato de sodio, piedra caliza, caolín y dolomita y se obtiene a través de bandejas termorresistentes de platino y rodio con múltiples orificios («cubetas»), existen diferencias importantes en el proceso de producción de los hilados en comparación con los demás productos investigados. En primer lugar, respecto a la producción de hilados, se necesitan una mayor precisión y una temperatura de control estable, así como una aportación de energía, y que se apliquen unos parámetros de control más estrictos (rendimiento de las cubetas, etc.). Dado que los orificios de las cubetas son más reducidos, el rendimiento de la producción es notablemente inferior en comparación con los demás productos. Por ello, normalmente se utilizan hornos para producir hilados o rovings (de hecho, por motivos económicos, los productores de fibra de vidrio no alternan la producción de estos dos productos en el mismo horno). Otra diferencia en el proceso de producción es que, después del proceso en cubeta, los hilados pasan por el proceso de torsión.
(19)
Respecto al argumento iii), relativo a las distintas aplicaciones, se constató que las distintas características químicas de los hilados respecto a los rovings, los hilos cortados y los mats están relacionadas con los distintos usos de los hilados. Si bien se había concluido provisionalmente que «casi todos los tipos distintos del producto afectado […] se utilizan básicamente para los mismos fines», basándose en las observaciones recibidas a raíz de la divulgación provisional, se siguió investigando esta cuestión y se determinó que, mientras que los rovings, los hilos cortados y los mats se utilizaban para reforzar el plástico de los compuestos, los hilados se utilizaban principalmente para producir materiales mucho más ligeros para aplicaciones de tejidos técnicos, como aplicaciones de aislamiento, protección y filtración de alto rendimiento. En muy pocos casos, los hilados también podrían ser eficaces a efectos de refuerzo, pero, incluso en esos casos, habida cuenta de que el coste de los hilados es comparativamente muy superior al de los rovings, esto sería muy a menudo improbable por motivos económicos.
(20)
Habida cuenta de las diferencias señaladas, no resulta sorprendente que el mercado también perciba los hilados como algo distinto de los otros tres productos. De hecho, tanto los usuarios como la industria de la Unión presentaron un informe de mercado publicado en una revista independiente especializada en productos compuestos. En dicho informe, que no tenía ninguna relación con el presente procedimiento antidumping, se explicaba en primer lugar que, por motivos de producción y de utilización, debía establecerse una distinción entre hilados y rovings. A continuación se analizaba en detalle la capacidad global de producción de fibra de vidrio para los dos grupos: i) rovings, hilos cortados y mats, conjuntamente, e ii) hilados (3).
(21)
Por lo que se refiere a la sustituibilidad potencial de los hilados con los demás tipos de productos básicos, cabe señalar que, como se afirmó en el considerando 19 del Reglamento provisional, esto sería teóricamente posible, ya que los hilados podrían utilizarse en un número limitado de aplicaciones en lugar de otros tipos. Sin embargo, tras un análisis adicional, la Comisión constató que, en la práctica, esta opción no sería en absoluto económicamente viable debido a la notable diferencia en el coste de la fabricación de los hilados en comparación con la de los otros productos, que puede explicarse por las diferencias en el proceso de producción mencionado en el considerando 18.
(22)
En la denuncia sobre cuya base se inició la presente investigación se mencionaba explícitamente que el producto afectado tiene una función única y, por tanto, un único fin o uso, a saber, el refuerzo del plástico de los compuestos. No obstante, en el análisis mencionado se determinó que las diferencias en el proceso de producción de los hilados respecto a los rovings (e hilos cortados y mats) daba lugar a unas características físicas y químicas fundamentales distintas, teniendo en cuenta las distintas aplicaciones de los hilados, incluidas algunas ajenas a los materiales compuestos. De ninguna de las observaciones formuladas a este respecto después de la divulgación final se desprendió que fuera necesario cambiar estas conclusiones.
(23)
Por todo ello, se acepta la alegación de excluir los hilados sobre la base de las características físicas y químicas distintas y de los usos distintos con respecto a los rovings, los hilos cortados y los mats. Por tanto, se concluye que los hilados deben quedar excluidos de la definición del producto afectado que figura en el Reglamento provisional. Así pues, los hilados quedan definitivamente excluidos del procedimiento.
(24)
También debe señalarse que una parte interesada presentó una alegación sobre la exclusión de hilados finos, pero esto ya no tiene importancia al haber quedado todos los hilados excluidos de la definición del producto.
1.2. Rovings texturizados
(25)
Una parte interesada pidió la exclusión de los rovings texturizados. Esta alegación se basaba en la argumentación de que los rovings texturizados deben tratarse según el mismo principio que los rovings impregnados, ya que el producto ha dejado de ser un roving para convertirse en un producto más transformado.
(26)
A este respecto, conviene repetir el motivo para excluir determinados rovings impregnados. En efecto, determinados rovings e hilados quedaron excluidos porque estos tipos están tratados especialmente mediante recubrimiento e impregnación y tienen una pérdida por combustión superior al 3 %, lo que les da unas características físicas y químicas diferentes.
(27)
Por lo que se refiere a los rovings texturizados, se entiende que se trata de rovings que no están recubiertos ni impregnados, y tienen una pérdida por combustión de entre un 0,3 % y un 0,13 %. Por tanto, son productos claramente distintos de los rovings impregnados que quedaron excluidos en la fase provisional. En segundo lugar, se constató que, como los demás rovings, los hilos cortados y los mats, los rovings texturizados se utilizan principalmente para reforzar el plástico de los compuestos. Por tanto, entran claramente dentro de la definición del producto, tanto en la denuncia como en el anuncio de inicio del presente procedimiento, y no parece existir ninguna razón que justifique su exclusión.
(28)
Por tanto, se concluye que los rovings texturizados entran clara e indiscutiblemente dentro de la definición del producto objeto del presente procedimiento y que la alegación de que deben quedar excluidos de dicha definición no se apoya en hechos suficientemente contrastados y debe rechazarse.
1.3. Conclusión
(29)
En cuanto a la definición del producto, no se han presentado más alegaciones.
(30)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se consideró procedente revisar el alcance de la definición del producto establecida en el Reglamento provisional. Por tanto, el producto afectado se define definitivamente como hilos cortados de fibra de vidrio, de longitud inferior o igual a 50 milímetros; rovings de fibra de vidrio, con excepción de los que hayan sido impregnados y recubiertos y tengan una pérdida por combustión superior al 3 % (tal como lo determina la norma ISO 1887); y mats fabricados con filamentos de fibra de vidrio, con excepción de los mats de lana de vidrio.
2. Producto similar
(31)
A falta de cualquier alegación u observación relacionada y teniendo en cuenta las constataciones expuestas en los considerandos 13 a 23, se confirman las conclusiones del considerando 20 del Reglamento provisional.
D. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(32)
A raíz de la publicación de las medidas provisionales, un grupo/productor exportador al que no se había concedido trato de economía de mercado reiteró su desacuerdo con la denegación de su solicitud de trato de economía de mercado. Sin embargo, el grupo/productor exportador en cuestión se limitó a repetir las alegaciones formuladas anteriormente en el procedimiento sin presentar ningún nuevo argumento. Se recuerda que, como se explicó en el Reglamento provisional, dichos argumentos ya se abordaron detalladamente en comunicación individual con el grupo/productor exportador en cuestión.
(33)
Además, tras la divulgación final, el grupo/productor exportador en cuestión alegó que la Comisión pasó por alto nuevas pruebas que había presentado. A este respecto, cabe señalar que las pruebas mencionadas se limitaban a la presentación de algunos documentos en los que se apoyaba el argumento ya planteado, y al que ya se había respondido, sobre la composición del consejo de administración de la empresa. Por tanto, no se presentaron nuevas pruebas que cuestionaran la decisión de denegar la solicitud de trato de economía de mercado del grupo/productor exportador en cuestión.
(34)
Por consiguiente, se confirman las constataciones provisionales respecto a la solicitud de trato de economía de mercado del grupo/productor exportador en cuestión.
(35)
No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirman los considerandos 21 a 29 del Reglamento provisional en lo relativo a las constataciones sobre el trato de economía de mercado.
2. Trato individual
(36)
Tras la divulgación provisional, el mismo grupo/productor exportador que formuló observaciones sobre la decisión relativa a su trato de economía de mercado expresó su desacuerdo con la denegación de su solicitud de trato individual. Alegó que la Comisión no había justificado suficientemente la denegación de su solicitud de trato individual.
(37)
Se reitera al respecto que, como se afirma en el considerando 26 del Reglamento provisional, con arreglo a la parte del análisis sobre el trato de economía de mercado, la mayoría de los miembros de dicho consejo de administración fueron nombrados por una empresa que era en su mayor parte propiedad del Estado. Por consiguiente, no podían excluirse interferencias importantes del Estado en el proceso de toma de decisiones de dicho productor exportador.
(38)
Por consiguiente, en el caso de este productor exportador se confirmó que, dado que no pudo demostrar que era suficientemente independiente del Estado, no cumplía los criterios del artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base y, por tanto, debía rechazarse su solicitud de trato individual.
(39)
Tras la divulgación final, el productor exportador mencionado anteriormente y los demás productores exportadores a los que no se había concedido el trato individual argumentaron que la decisión de denegarlo no se ajustaba al informe del grupo especial de la OMC en la diferencia DS 397, relativa a las medidas antidumping definitivas sobre determinados elementos de sujeción de hierro o acero originarios de la República Popular China. A este respecto, cabe señalar que dicho informe del grupo especial aún no es definitivo, pues no ha sido aprobado por el Órgano de Solución de Diferencias. Además, aún no ha transcurrido el plazo de presentación de recursos contra el informe. Por tanto, la alegación fue rechazada.
(40)
Por consiguiente y a falta de cualquier otra observación relativa al trato individual, se confirma definitivamente el contenido de los considerandos 30 a 33 del Reglamento provisional y se concluye definitivamente que no debe concederse trato individual a ninguno de los grupos/productores exportadores incluidos en la muestra a los que se denegó el trato de economía de mercado.
3. Valor normal
3.1. Determinación del valor normal aplicable al grupo/productor exportador al que se concedió el trato de economía de mercado
(41)
Tras la divulgación provisional, el grupo/productor exportador adujo que, en el caso de los tipos de producto que no se venden en cantidades representativas en el mercado interior (o no se venden en absoluto), el valor normal del producto similar debe estimarse sobre la base del valor normal calculado y no como hizo la Comisión en la fase provisional [es decir, utilizando para el valor normal precios internos representativos de tipos muy parecidos (debidamente ajustados)].
(42)
La alegación fue aceptada y, por consiguiente, el valor normal de los tipos no representativos (es decir, aquellos cuyas ventas internas constituían menos del 5 % de las ventas de exportación a la Unión o eran nulas en el mercado interno) se calculó sobre la base del coste de fabricación por tipo de producto más un importe en concepto de gastos de venta, generales y administrativos, y de beneficios. En caso de que hubiera ventas internas, se utilizaba el beneficio de todas las transacciones por tipo de producto en el mercado interno correspondientes a los tipos de producto afectados (como se constató que todas las ventas internas de dichos tipos de producto eran rentables, era evidente que se cumplía el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base). En caso de que no las hubiera, se utilizaba un beneficio medio. En el caso de un tipo de producto, para el que no se facilitó ningún coste de fabricación, se utilizó el valor normal calculado de un tipo muy parecido.
(43)
En el caso de los demás tipos de productos, se examinó posteriormente si se podía considerar que las ventas interiores, en cantidades representativas, de cada tipo del producto afectado se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base y tal como se describe en los considerandos 37 a 40 del Reglamento provisional.
(44)
La investigación adicional determinó que las ventas rentables de solo unos pocos tipos comparables de producto representaban más del 80 % de las ventas internas totales, por lo que todas las ventas internas podían utilizarse en el cálculo del precio medio para el valor normal de estos tipos de producto. En el caso de los demás tipos de producto, se utilizaron solo las ventas rentables.
(45)
Tras la divulgación final, el grupo/productor exportador al que se concedió trato de economía de mercado argumentó que la metodología utilizada para calcular el valor normal de los tipos de producto no representativos descritos en el considerando 42; es decir, utilizando el beneficio de las transacciones rentables de los tipos de producto en cuestión contradecía el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base. También argumentó que utilizar el beneficio medio de todas las transacciones rentables de todos los tipos de productos al calcular el valor normal de un tipo de producto concreto ha sido una práctica habitual y que cualquier cambio en dicha práctica iría en contra del principio de seguridad jurídica.
(46)
Cabe señalar que la metodología descrita en el considerando 42 es conforme al artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, según el cual los importes correspondientes a los beneficios deben basarse en los datos reales de ventas del producto similar en el curso de operaciones comerciales normales del exportador o el productor. El uso de las palabras «del producto similar» no excluye, cuando proceda, la división del producto investigado en tipos de producto. Además, la jurisprudencia aplicable de la OMC (4) establece que no puede ignorarse el margen de beneficio real determinado para las transacciones realizadas en el curso de operaciones comerciales normales de los tipos de producto pertinentes para los que debe calcularse el valor normal. También cabe señalar que el grupo/productor exportador no ha demostrado que las transacciones de los tipos de producto para los que había que calcular el valor normal no deban considerarse realizadas en el curso de operaciones comerciales normales. Por último, cabe señalar que la metodología descrita anteriormente es imparcial. En efecto, en caso de que el margen de beneficio en el transcurso de operaciones comerciales normales del tipo de producto en cuestión sea inferior al beneficio medio ponderado de todas las ventas de todos los tipos de producto en el transcurso de operaciones comerciales normales, se utiliza para calcular el valor normal el margen de beneficios inferior del tipo de producto afectado. Por tanto, la alegación queda rechazada.
3.2. Determinación del valor normal aplicable a los grupos/productores exportadores a los que no se concedió el trato de economía de mercado
a) País análogo
(47)
Tras la divulgación provisional, una parte interesada señaló que Turquía no debía utilizarse como país análogo y propuso que se utilizara Malasia a este efecto. Esta observación no se fundamentó y, por tanto, no fue tenida en cuenta.
(48)
Cabe señalar que, a raíz de la exclusión de los hilados de la definición del producto de la investigación (véase lo expuesto anteriormente), el hecho de que los hilados no se produzcan en Turquía ya no supone un obstáculo para elegir este país como país análogo, ya que no será necesario calcular un valor normal de ninguno de los tipos de producto investigados (véanse también los considerandos 50 y 51).
(49)
Teniendo en cuenta cuanto antecede, se concluye definitivamente que Turquía debe ser utilizada como país análogo en el presente procedimiento.
b) Determinación del valor normal
(50)
Tras la divulgación provisional, una parte argumentó que el valor normal del producto similar en Turquía podría no ser preciso, ya que la estructura de costes de la empresa turca que cooperó está distorsionada. En efecto, en la investigación se determinó que la empresa turca que cooperó tenía costes financieros importantes que pueden distorsionar el cálculo del valor normal.
(51)
Por consiguiente, para evitar cualquier posible distorsión en el cálculo, se decidió agrupar los tipos de producto y distinguir solo las principales características de los productos. Este agrupamiento aumentó la comparabilidad de los volúmenes de venta entre el producto afectado y el producto similar turco, y permitió utilizar precios reales en lugar de un valor normal calculado para el que habría hecho falta utilizar gastos de venta, generales y administrativos (potencialmente distorsionados por los gastos financieros).
4. Precio de exportación y comparación de los precios
(52)
No habiéndose recibido ninguna observación, se confirma definitivamente el contenido de los considerandos 48 a 50 del Reglamento provisional sobre la fijación del precio de exportación y la comparación de los precios de exportación con el valor normal respectivo.
5. Márgenes de dumping
(53)
No habiéndose recibido ninguna observación, se confirma definitivamente el contenido de los considerandos 51 a 54 del Reglamento provisional en lo relativo a la metodología general para calcular los márgenes de dumping.
(54)
A la luz de los cambios mencionados en el cálculo de los valores normales, y una vez subsanados algunos errores de cálculo, el importe del dumping finalmente determinado, expresado como porcentaje del precio cif neto franco en la frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, es el siguiente:
Cuadro 1
Márgenes de dumping
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. y Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Otras empresas que cooperaron
29,7 %
E. PERJUICIO
(55)
Cabe señalar que, a raíz de la exclusión de los hilados de la definición del producto (véanse los considerandos 13 a 23), el análisis del perjuicio debió adaptarse a los otros tres tipos de productos principales: los rovings, los hilos cortados y los mats. Para ello, fue necesario revisar algunos indicadores de perjuicio y el volumen de las importaciones objeto de dumping, así como el cálculo de la subcotización de los precios y el nivel de eliminación del perjuicio.
1. Industria de la Unión
(56)
No se han recibido más observaciones o alegaciones sobre la definición de industria de la Unión no sobre la representatividad de la muestra de productores de la Unión. Teniendo en cuenta todo esto y el hecho de que el tipo de producto excluido de la definición del producto, a saber, los hilados, representaban una proporción limitada de la producción y las ventas de los productores de la Unión, se confirman las conclusiones de los considerandos 56 a 58 del Reglamento provisional.
2. Consumo en la Unión
(57)
Respecto al consumo en la Unión, cabe señalar que, como se menciona en el considerando 55, la exclusión de uno de los cuatro tipos de productos principales, a saber, los hilados, de la definición del producto dio lugar a la revisión de los volúmenes de consumo en la Unión.
(58)
A la luz de la revisión anterior, durante el período considerado el consumo total en la Unión ha evolucionado de la forma siguiente:
Cuadro 2
Consumo en la Unión
2006
2007
2008
Período de investigación
Unidades (toneladas)
903 351
944 137
937 373
697 128
Valor indexado
100
105
104
77
(59)
La tendencia de consumo antes señalada es parecida a la observada para el producto investigado tal como se define en el Reglamento provisional, es decir, un aumento de aproximadamente un 5 % en 2007-2008 y, a continuación, una bajada muy importante, del 23 % durante el período de investigación en comparación con 2006.
3. Importaciones procedentes del país afectado
(60)
Habida cuenta de la exclusión de los hilados de la definición del producto, fue necesario revisar los datos de importación.
(61)
Una parte interesada argumentó que las importaciones chinas procedentes de productores vinculados a la industria de la Unión deberían haber quedado excluidas de las importaciones afectadas.
(62)
A este respecto, se recuerda en primer lugar que, como ya se mencionó en el considerando 58 del Reglamento provisional, durante el período de investigación el volumen de las importaciones procedentes de China de los productores incluidos en la muestra representaba solo menos del 4 % de las importaciones chinas totales. Esto sigue igual tras la exclusión de los hilados de la definición del producto.
(63)
Dado que solo dos productores de la Unión han importado el producto afectado procedente de China durante el período de investigación, el volumen exacto de estas importaciones no puede comunicarse por razones de confidencialidad. En cualquier caso, incluso si el importe de estas importaciones se dedujera por cada año del período considerado la tendencia en los volúmenes de importación y las cuotas de mercado se mantendrían prácticamente sin cambios. La cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping sería inferior, aunque solo en menos de un punto porcentual durante cada año del período considerado, por lo que no afectaría a la tendencia general durante este período.
(64)
Tras la exclusión de los hilados, los datos de importación revisados son:
a) Volumen
Cuadro 3
Importaciones procedentes de China (volumen)
2006
2007
2008
Período de investigación
Unidades (toneladas)
71 061
110 641
132 023
98 723
Valor indexado
100
156
186
139
b) Cuota de mercado
Cuadro 4
Importaciones procedentes de China (cuota de mercado)
2006
2007
2008
Período de investigación
Cuota porcentual de mercado
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Valor indexado
100
149
179
180
(65)
Después de estos cambios, las tendencias observadas en la fase provisional respecto a los volúmenes de importación del producto afectado han cambiado hasta cierto punto. No obstante, el aumento del volumen de importaciones tanto en términos absolutos como en términos relativos sigue siendo considerable. Tales importaciones aumentaron muy rápidamente durante el período considerado, especialmente entre 2006 y 2008 (en un 86 %), después de lo cual se produjo un descenso de las importaciones chinas debido al descenso general de la demanda. No obstante, la cuota de mercado de estas importaciones siguió aumentando entre 2008 y el período de investigación y durante todo el período aumentó en 6,3 puntos porcentuales.
c) Evolución de los precios
(66)
A raíz de la exclusión de los hilados, el precio de importación cif medio del producto afectado ha disminuido notablemente (en un 3 % aproximadamente):
Cuadro 5
Importaciones procedentes de China (precios)
2006
2007
2008
Período de investigación
Precio medio/tonelada (EUR)
901
907
945
909
Valor indexado
100
101
105
101
(67)
No obstante, el cuadro anterior muestra que la tendencia de unos precios sustancialmente estables durante el período considerado no ha cambiado y, por tanto, puede confirmarse la conclusión sobre la tendencia de los precios de estas importaciones establecida en el Reglamento provisional.
d) Subcotización de los precios
(68)
Por lo que se refiere al cálculo de la subcotización de los precios, fue necesario revisar los márgenes provisionales, ya que la exclusión de los hilados de la definición del producto requería que se eliminaran las ventas correspondientes de los cálculos para determinar el perjuicio.
(69)
Además, al igual que en la parte de la investigación relativa al dumping (véanse los considerandos 50 y 51), se decidió agrupar los tipos de producto y distinguir únicamente las características principales del producto. Esto dio lugar a un aumento en el volumen de las importaciones chinas incluidas en la comparación con las ventas del producto similar producido por la industria de la Unión, garantizando así una mayor representatividad de los cálculos de la subcotización.
(70)
Por último se aplicó un ajuste de los costes posteriores a la importación, pues estos costes son indispensables para la venta del producto afectado.
(71)
Tras los cambios en el cálculo de la subcotización de los precios debido a: i) la exclusión de los hilados, ii) el agrupamiento de los tipos de producto y iii) el ajuste por los costes posteriores a la importación, los márgenes de subcotización revisados ascienden hasta un 18,2 %, mientras que la subcotización de los precios media es del 10,9 %. Los cambios anteriores se han aplicado también al cálculo del nivel de eliminación del perjuicio (véase el considerando 134 del presente Reglamento).
(72)
Aparte de los cambios mencionados anteriormente y no habiéndose recibido más alegaciones u observaciones al respecto, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 61 a 65 del Reglamento provisional.
4. Situación económica de la industria de la Unión
4.1. Revisión de los indicadores del perjuicio como consecuencia de la exclusión de los hilados
(73)
La exclusión de los hilados de la definición del producto exigía el ajuste de determinados cuadros de la sección D.4 del Reglamento provisional. Además, fue necesario realizar una corrección de poca importancia en los datos de ventas de uno de los productores incluidos en la muestra. Cabe señalar que los hilados tenían una presencia relativamente limitada en la producción y las ventas de los productores incluidos en la muestra. Por tanto, estos ajustes afectaron en mayor medida a los indicadores basados en todos los productores de la Unión (volúmenes de ventas y cuota de mercado). Los precios medios de venta de los productores incluidos en la muestra también se vieron afectados, pero en menor medida. Sin embargo, las tendencias observadas, incluso para estos indicadores, siguen prácticamente sin cambios respecto a las constataciones del Reglamento provisional, como demuestran los cuadros que se muestran más adelante. Habida cuenta de la limitada presencia de hilados en la muestra de los productores, los indicadores financieros (rentabilidad, rendimiento de las inversiones, flujo de caja e inversiones) no se han visto afectados por la exclusión de los hilados de la definición del producto. En aras de la transparencia, figuran a continuación todos los cuadros relativos a los indicadores de perjuicio enumerados en la sección D.4 del Reglamento provisional, incluidos los que no han variado.
(74)
Dado que la exclusión de los hilados solo afectó de forma muy limitada a la evolución de los volúmenes de producción de los productores incluidos en la muestra, en comparación con las cifras facilitadas en el Reglamento provisional (un aumento del 1 % durante 2008 y el período de investigación), se confirma la conclusión expuesta en el considerando 67 del Reglamento provisional.
Cuadro 6
Industria de la Unión-producción
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Unidades (toneladas)
488 335
503 711
498 739
310 257
Valor indexado
100
103
102
64
(75)
Las cifras relativas a la capacidad de producción de la industria de la Unión han descendido globalmente como consecuencia de la exclusión de los hilados, pero esto no ha tenido efecto alguno en la evolución ni en la utilización de la capacidad. Por tanto, se confirma la conclusión del considerando 69 del Reglamento provisional.
Cuadro 7
Industria de la Unión-capacidad de producción
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Capacidad (toneladas)
567 067
567 822
580 705
506 509
Valor indexado
100
100
102
89
Utilización de la capacidad (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Valor indexado
100
103
100
71
(76)
Dado que, en comparación con las cifras facilitadas en el Reglamento provisional, la exclusión de los hilados de la definición del producto afectó de forma muy limitada (un aumento del 1 % durante 2007, 2008 y el período de investigación) a la evolución de las existencias de los productores incluidos en la muestra, se confirma la conclusión expuesta en el considerando 70 del Reglamento provisional.
Cuadro 8
Industria de la Unión-existencias
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Unidades (toneladas)
87 603
72 282
122 926
81 485
Valor indexado
100
83
140
93
(77)
Si bien, en comparación con los volúmenes de ventas notificados en el Reglamento provisional, el descenso en los volúmenes de ventas desde 2006 fue un 1 % más acentuado en 2007 y 2008 y un 3 % menos pronunciado durante el período de investigación, los volúmenes de ventas siguieron descendiendo en un 27 % durante el período considerado y, por tanto, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 71 y 72.
Cuadro 9
Industria de la Unión-ventas en la UE (volúmenes)
Todos los productores de la UE
2006
2007
2008
Período de investigación
Unidades (toneladas)
689 541
683 861
654 956
501 519
Valor indexado
100
99
95
73
(78)
A raíz de la exclusión de los hilados de la definición del producto, la cuota de mercado en la UE de la industria de la Unión ha descendido de un 76,3 % a un 71,9 % (frente a un descenso del 75,1 % al 69,5 %). Por tanto, se confirman las conclusiones del considerando 73 del Reglamento provisional sobre la cuota de mercado de la industria de la Unión.
Cuadro 10
Industria de la Unión-cuota de mercado de la UE
Todos los productores de la UE
2006
2007
2008
Período de investigación
Cuota de mercado de la UE (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Valor indexado
100
95
92
94
(79)
Por lo que se refiere a los precios medios de venta, la exclusión de los hilados de la definición del producto dio lugar a unos precios medios globales de venta ligeramente inferiores. No obstante, la tendencia es idéntica a la tendencia en los precios de venta notificada en el Reglamento provisional (unas cifras superiores solo en un 1 % para 2008 y el período de investigación) y, por tanto, se confirman las conclusiones expuestas en el considerando 74 de dicho Reglamento.
Cuadro 11
Industria de la Unión-ventas en la UE (precios medios)
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
EUR/tonelada
1 163
1 154
1 181
1 147
Valor indexado
100
99
102
99
(80)
Se han ajustado las cifras de empleo de los productores de la Unión para excluir la producción de hilados. La reducción relativamente pequeña de las cifras no ha modificado la tendencia (unas cifras superiores solo en un 1 % para 2008 y el período de investigación), por lo que se confirman las conclusiones del considerando 75 del Reglamento provisional.
Cuadro 12
Industria de la Unión-empleo
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Número de empleados
4 050
3 851
3 676
3 275
Valor indexado
100
95
91
81
(81)
La productividad de la industria de la Unión no se ha visto afectada por la exclusión de los hilados y, por tanto, pueden confirmarse las conclusiones expuestas en el considerando 76 del Reglamento provisional.
Cuadro 13
Industria de la Unión-productividad
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Toneladas/empleado
121
131
136
95
Valor indexado
100
108
113
79
(82)
Como ya se ha mencionado en el considerando 73, teniendo en cuenta la limitada presencia de hilados en la muestra de productores, los indicadores financieros enumerados a continuación no se han visto afectados por la exclusión de los hilados de la definición del producto:
(83)
Los costes de mano de obra expresados en salarios anuales medios no se ven afectados por la exclusión de los hilados de la definición del producto y, por tanto, se confirman las conclusiones expuestas en el considerando 77 del Reglamento provisional.
Cuadro 14
Industria de la Unión-coste de la mano de obra
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Salarios anuales (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Valor indexado
100
101
103
97
(84)
La rentabilidad y el rendimiento de las inversiones no se ven afectados por la exclusión de los hilados de la definición del producto y, por tanto, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 78 a 81 del Reglamento provisional.
Cuadro 15
Industria de la Unión-rentabilidad y rendimiento de las inversiones
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Beneficio neto (% del volumen de negocios)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Rendimiento de las inversiones
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
La situación del flujo de caja de la industria de la Unión no se ve afectada por la exclusión de los hilados de la definición del producto y, por tanto, se confirma la conclusión expuesta en el considerando 83 del Reglamento provisional.
Cuadro 16
Industria de la Unión - flujo de caja
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Flujo de caja (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Valor indexado
100
50
22
-64
(86)
El nivel de las inversiones de la industria de la Unión no se ve afectado por la exclusión de los hilados de la definición del producto y, por tanto, se confirma la conclusión expuesta en el considerando 85 del Reglamento provisional.
Cuadro 17
Industria de la Unión-inversiones
Productores incluidos en la muestra
2006
2007
2008
Período de investigación
Inversiones netas (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Valor indexado
100
52
109
71
4.2. Observaciones recibidas tras la divulgación de las constataciones provisionales
(87)
Una parte interesada alegó que la Comisión debería haber analizado el perjuicio (y también la causalidad) basándose específicamente en cada segmento, es decir, para cada uno de los tipos de producto principales por separado. Esta parte consideraba que los principales tipos de producto eran demasiado diferentes entre sí como para ser analizados en conjunto.
(88)
En primer lugar, se debe recordar que cualquier conclusión relativa al dumping y el perjuicio solo puede sacarse para el producto afectado y el producto similar en su conjunto. En caso de que existan alegaciones sobre la definición del producto afectado, estas deben analizarse en dicho contexto y no deben dar lugar a un análisis del perjuicio distinto en función de los distintos tipos de producto contemplados en la investigación. Como se ha mencionado en los considerandos 13 a 23, la definición del producto objeto de la presente investigación ha sido modificada en la fase definitiva de la investigación al excluir los hilados. Solo podrán sacarse conclusiones acerca del dumping y el perjuicio sobre la base del producto afectado recién definido y el producto similar conjuntamente. Por estas razones, no puede aceptarse dicha alegación.
(89)
Esa misma parte interesada alegó que los datos presentados respecto a la industria de la Unión no eran coherentes. En particular, consideraba que la Comisión no actuaba correctamente al facilitar a veces datos de toda la industria de la Unión, mientras que en otras ocasiones había utilizado únicamente los datos verificados de los productores incluidos en la muestra.
(90)
Respecto a esta alegación, cabe señalar en primer lugar que el muestreo es un procedimiento establecido expresamente en el artículo 17 del Reglamento de base para tratar casos en los que no es posible investigar detalladamente a determinados grupos de operadores económicos. La muestra de productores de la Unión seleccionada ha sido considerada representativa del conjunto de la industria de la Unión y las partes interesadas no han presentado alegaciones fundamentadas que afirmen lo contrario. Por tanto, como se ha mencionado en el considerando 66 del Reglamento provisional, todos los indicadores de perjuicio, excepto los relativos al volumen de ventas y la cuota de mercado, se determinaron sobre la base de la información facilitada por los productores de la Unión incluidos en la muestra y verificada en sus instalaciones. El volumen de ventas de la industria de la Unión, que incluye a todos los productores de la Unión, era un requisito previo para el cálculo del consumo de la Unión y, a su vez, tanto el volumen de ventas como el consumo de la Unión eran necesarios para determinar la cuota de mercado de la industria de la Unión.
(91)
Otra parte interesada argumentó que las importaciones chinas de productores vinculados a los productores de la Unión incluidos en la muestra, tal como se menciona en el considerando 58 del Reglamento provisional, deberían haberse añadido a las ventas de los productores afectados.
(92)
Dado que los productos en cuestión solo son revendidos por los productores de la Unión afectados, añadir estas importaciones a su volumen de ventas distorsionaría la imagen y, por tanto, no parece justificado. En cualquier caso, como se ha afirmado en los considerandos 62 y 63, el volumen de estas importaciones es limitado. Como se ha mencionado en esos mismos considerandos, también las cuotas de mercado se verían afectadas mínimamente sin cambiar las tendencias de los indicadores de perjuicio relativos.
(93)
Una parte interesada mencionó que la Comisión no había explicado por qué las ventas para uso interno habían sido incluidas en las cifras de ventas de la industria de la Unión. Alegó que la Comisión debería haber analizado el mercado cautivo interno independientemente del mercado libre.
(94)
A este respecto, es importante subrayar que las ventas para uso interno estaban incluidas en el análisis sobre volúmenes de ventas y sobre cuota de mercado de la industria de la Unión, ya que se constató que estas ventas competían con las importaciones. En efecto, la investigación había determinado que las cantidades utilizadas para un uso interno por las empresas afectadas en la Unión podrían sustituirse en principio por fibra de vidrio comprada, por ejemplo, en caso de que las circunstancias del mercado o bien consideraciones financieras provocaran este cambio. Por consiguiente, se han incluido en el análisis del mercado de la Unión. En cualquier caso, aunque las ventas internas se hubieran excluido del análisis, las tendencias no habrían cambiado de forma sustancial.
(95)
La industria de la Unión cuestionó los precios medios de venta en la UE de la industria de la Unión indicados en el cuadro 10 del Reglamento provisional. Sospechaba un error de cálculo y alegó que, en realidad, el descenso en los precios de venta durante el período considerado fue superior al 2 % notificado. Habida cuenta de esta alegación, se revisó el cálculo de los precios medios de venta en la UE de los productores de la Unión incluidos en la muestra. El cálculo se basaba en los precios de venta verificados y se constató que era exacta. No obstante, teniendo en cuenta la exclusión de los hilados de la definición del producto, hubo que recalcular los precios medios de venta excluyendo los hilados; los precios de venta medios revisados figuran en el cuadro 11 anterior.
(96)
Dos de los productores incluidos en la muestra cuestionaron algunos de los ajustes realizados en las cifras de rentabilidad que habían presentado. Los ajustes rebatidos se referían a personas trasladadas dentro de la empresa, cambios en la contabilidad y determinados elementos extraordinarios que la Comisión consideraba que distorsionaban innecesariamente las cifras de beneficios resultantes. Los ajustes fueron rebatidos, porque los productores afectados consideraban que no se mostraban costes importantes, que habían sido efectuados y que, en algunos casos, podían incluso estar vinculados a las importaciones objeto de dumping. Se reconsideraron los ajustes realizados en las cifras de rentabilidad de las dos empresas y volvió a constatarse que estaban justificados. Por consiguiente, ha de rechazarse esta alegación.
(97)
A falta de cualquier otra alegación u observación y con las modificaciones señaladas en los considerandos 55 a 80, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 66 a 86 del Reglamento provisional.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(98)
No habiéndose recibido más alegaciones u observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 87 a 89 del Reglamento provisional.
F. CAUSALIDAD
1. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(99)
Algunas partes reiteraron la alegación de que, a la luz del volumen y los precios de las importaciones procedentes de China, no había ningún nexo causal entre el perjuicio sufrido por la industria de la Unión y las importaciones afectadas. En particular, se volvió a alegar que el precio medio de importación de estas importaciones había permanecido sustancialmente estable durante el período considerado y que la industria de la Unión había logrado mantener la rentabilidad a unos niveles cercanos al citado margen de beneficio esperado durante los años 2007 y 2008, cuando tuvo lugar el mayor aumento de volumen de las importaciones chinas.
(100)
En los considerandos 94 y 95 del Reglamento provisional, que quedan confirmados, ya figuraba una respuesta a estas alegaciones. Además, como ya se indicó en el considerando 107 del Reglamento provisional, no se puede concluir que el nexo causal se ha roto basándose simplemente en la evolución de una serie limitada de indicadores de perjuicio considerados para una parte limitada del período considerado; por el contrario, debe evaluarse la evolución general de todos los indicadores de perjuicio durante todo el período considerado. El análisis provisional ya había mostrado que las importaciones del producto afectado habían causado el descenso de los precios en el mercado de la Unión durante el período considerado y que subcotizaron en gran medida los precios de venta de la industria de la Unión en el período de investigación. Por tanto, la industria de la Unión no ha podido alcanzar los niveles de rentabilidad necesarios, ni siquiera en períodos con una demanda relativamente grande, como los años 2007 y 2008. Además, las importaciones procedentes de China han ganado constantemente cuota de mercado, sobre todo en 2007, cuando el mercado de fibra de vidrio de la UE creció de forma considerable. Esta agresiva estrategia para ganar cuota de mercado vendiendo constantemente a precios que subcotizaban los precios de la industria de la Unión no había producido un deterioro grave de la rentabilidad de la industria de la Unión antes del período de investigación solo debido a unos niveles relativamente altos de consumo en la Unión, que mitigaron el efecto del dumping perjudicial. No obstante, la evolución durante el período de investigación confirma que, en cuanto se deterioraron las condiciones del mercado, el perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping tuvo pleno efecto. En consecuencia, se rechazan las alegaciones indicadas en el considerando 99.
2. Efectos de otros factores
(101)
Habida cuenta de la exclusión de los hilados de la definición del producto, hubo que revisar los datos de importación como se indica a continuación:
Cuadro 18
Importaciones procedentes de otros países
País
2006
2007
2008
Período de investigación
Noruega
Volumen (toneladas)
34 945
28 834
35 396
24 980
Cuota porcentual de mercado
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Precio medio/tonelada (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turquía
Volumen (toneladas)
28 946
24 928
20 511
18 523
Cuota porcentual de mercado
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Precio medio/tonelada (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
Estados Unidos
Volumen (toneladas)
16 757
15 821
12 145
8 726
Cuota porcentual de mercado
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Precio medio/tonelada (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malasia
Volumen (toneladas)
9 541
25 569
35 118
12 601
Cuota porcentual de mercado
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Precio medio/tonelada (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwán
Volumen (toneladas)
9 043
9 919
8 791
6 996
Cuota porcentual de mercado
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Precio medio/tonelada (EUR)
928
925
928
854
India
Volumen (toneladas)
4 363
11 227
3 741
5 353
Cuota porcentual de mercado
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Precio medio/tonelada (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
República de Corea
Volumen (toneladas)
6 277
4 845
13 918
5 112
Cuota porcentual de mercado
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Precio medio/tonelada (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japón
Volumen (toneladas)
21 142
9 498
9 949
3 710
Cuota porcentual de mercado
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Precio medio/tonelada (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
México
Volumen (toneladas)
1 017
2 977
1 803
1 763
Cuota porcentual de mercado
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Precio medio/tonelada (EUR)
364
729
977
1 033
Canadá
Volumen (toneladas)
3 930
3 096
2 123
2 029
Cuota porcentual de mercado
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Precio medio/tonelada (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Otros países
Volumen (toneladas)
6 787
12 923
6 899
7 092
Cuota porcentual de mercado
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Precio medio/tonelada (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Aparte de los volúmenes de las importaciones procedentes de Estados Unidos y de Taiwán, que descendieron en aproximadamente un 35 % (período de investigación) en comparación con los volúmenes notificados en el cuadro 17 del Reglamento provisional, la exclusión de los hilados parece haber influido solo de forma muy moderada en las importaciones procedentes de otros países.
(103)
Varias partes interesadas reiteraron la alegación de que la crisis económica y no las importaciones objeto de dumping habían provocado el perjuicio a la industria de la Unión, o que la crisis económica era la causa principal del perjuicio, mientras que las importaciones procedentes de China eran, como máximo, un factor secundario y adicional. Se argumentó al respecto que existía una correlación entre el consumo y la rentabilidad y que esta solo se deterioró cuando la demanda se vino abajo. Al mismo tiempo, se argumentó que no existía correlación alguna entre la cuota de mercado en la UE, los precios de venta y la rentabilidad de la industria de la Unión, por una parte, y la cuota de mercado en la UE y los precios de venta de las importaciones chinas, por otra. También se alegó que la Comisión no había evaluado adecuadamente los efectos perjudiciales del descenso del consumo en la UE y, por consiguiente, había infringido el artículo 3, apartado 7, del Reglamento de base.
(104)
La primera parte de dicha alegación se trató ampliamente en los considerandos 99 a 102 del Reglamento provisional. De hecho, se había examinado el impacto de la crisis económica en el perjuicio y, en el considerando 101 del Reglamento provisional, se reconoció que el deterioro económico y la contracción de la demanda tuvieron un efecto negativo sobre la situación de la industria de la Unión y que esto contribuyó al perjuicio sufrido por la industria de la Unión. Sin embargo, esto no disminuye el efecto perjudicial de las importaciones chinas a bajo precio y objeto de dumping sobre el mercado de la Unión a lo largo del período considerado. Es decir, la crisis económica sufrida durante el período de investigación agravó el perjuicio para la industria de la Unión, pero es evidente que las importaciones procedentes de China causaron el perjuicio, que se considera importante a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base. Por tanto, la alegación fue rechazada.
3. Conclusión sobre la causalidad
(105)
Ninguno de los argumentos presentados por las partes interesadas es capaz de demostrar que el impacto de otros factores distintos de las importaciones objeto de dumping procedentes de China fuera de tal magnitud como para romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio constatado. Teniendo en cuenta cuanto antecede y no habiéndose recibido otras observaciones que aún no se hayan abordado, se concluye que las importaciones objeto de dumping procedentes de China causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
(106)
Por tanto, se confirman las conclusiones sobre la causalidad expuestas en el Reglamento provisional, tal como se resumen en sus considerandos 117 a 119.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
(107)
A la vista de las observaciones de las Partes, la Comisión llevó a cabo análisis ulteriores en relación con todos los argumentos relevantes para el interés de la Unión.
1. Interés de la industria de la Unión
(108)
Los denunciantes reiteraron que el establecimiento de medidas antidumping es esencial para que la industria de la Unión siga siendo viable y funcione en el futuro, ya que la erosión de los precios causada por las importaciones objeto de dumping procedentes de China habían afectado gravemente a las ventas, la rentabilidad y la capacidad de inversión de la industria de la Unión. No habiéndose recibido más observaciones concretas sobre este punto, se confirma lo expuesto en los considerandos 122 a 126 del Reglamento provisional.
2. Interés de los importadores no vinculados de la Unión
(109)
No habiéndose recibido más observaciones sobre este punto, se confirma lo expuesto en los considerandos 127 y 128 del Reglamento provisional.
3. Interés de los usuarios
(110)
Tras el establecimiento de medidas provisionales, varios usuarios y asociaciones de usuarios que no se habían presentado en la fase provisional se dieron a conocer y formularon observaciones.
(111)
Muchos usuarios reiteraron observaciones generales sobre algunas de las cuestiones que ya se habían analizado en el Reglamento provisional, sin facilitar nueva información al respecto ni pruebas adicionales que fundamentaran las alegaciones. No obstante, se obtuvo información sobre otras cuestiones, que fue analizada posteriormente.
(112)
Varias partes interesadas argumentaron que la cooperación obtenida de los usuarios no era representativa de la complejidad del sector y que la mayoría de los usuarios eran pequeñas y medianas empresas cuya situación y opiniones habían sido desatendidas en el análisis del interés de la Unión.
(113)
A este respecto debe recordarse en primer lugar que trece usuarios presentaron respuestas a un cuestionario y otros usuarios presentaron, además, observaciones. Por otra parte, varias asociaciones que actúan en nombre de los usuarios también formularon observaciones. Muchas de estas partes interesadas también dieron a conocer sus opiniones en una audiencia. Después de ajustar el recuento habida cuenta de la exclusión de los hilados de la definición del producto, los usuarios que cooperaron representaban aproximadamente el 24 % de las importaciones del producto afectado. Tal cooperación se considera representativa.
(114)
No obstante, se reconoce que la mayoría de los usuarios que cumplimentaron el cuestionario correspondiente eran empresas bastante grandes. A este respecto, la Comisión depende de la cooperación finalmente obtenida. Sin embargo, se considera que, a través de la cooperación obtenida de distintas asociaciones (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien y BPF), se expresaron y se tuvieron en cuenta las preocupaciones de las pequeñas y medianas empresas.
(115)
Varios usuarios y una asociación rebatieron la evaluación de la Comisión respecto al número de personas empleadas en la industria de la fibra de vidrio que se hizo en el considerando 130 del Reglamento provisional. A este respecto, debe recordarse que, en el considerando 130 del Reglamento provisional, la Comisión calculó que el número total de personas empleadas en la UE en empresas de la industria de transformación que utilizan productos de fibra de vidrio, incluida la fabricación de otros productos transformados, oscilaba entre 50 000 y 75 000. Las partes interesadas antes mencionadas alegaron que esta cifra podía alcanzar un total de entre 200 000 y 250 000 personas, por lo que se les pidió que fundamentasen estos cálculos. Aunque una asociación, la European Boating Industry sí facilitó algunas cifras de apoyo sobre la industria de la fabricación de embarcaciones, no se presentó ninguna prueba concluyente que vinculara estas cifras de empleo con el producto afectado y el producto similar.
(116)
En cualquier caso, determinar el interés de los usuarios de fibra de vidrio sobre la base de datos tan generales, que incluyen la totalidad de las personas empleadas en todos los niveles de transformación de la industria de la Unión, incluidas las divisiones de las empresas multinacionales que no tienen ninguna relación con los productos de fibra de vidrio, afectaría gravemente a la credibilidad del análisis del interés de la Unión.
(117)
También debe recordarse que, como se mencionó en el considerando 130 del Reglamento provisional, la Comisión también calculó que el número de empleados de las divisiones que utilizan fibra de vidrio de las empresas que utilizaron fibra de vidrio china durante el período de investigación era de aproximadamente 27 000 personas. Este cálculo se basaba en los datos detallados presentados por los usuarios en sus respuestas al cuestionario que trataban específicamente del empleo en dichas divisiones en la Unión. El cálculo se hizo agregando estas cifras y extrapolándolas luego a todas las importaciones chinas del producto afectado durante el período de investigación. La extrapolación se basaba en la proporción de usuarios que cooperaron en las importaciones totales chinas del producto afectado durante el período de investigación.
(118)
Por último, también puede señalarse a este respecto que, a raíz de la exclusión de los hilados de la definición del producto, hubo que revisar la estimación anterior. El resultado de la revisión fue una estimación de aproximadamente 22 000 personas.
3.1. Impacto del coste del derecho en la rentabilidad de los usuarios
(119)
Varios usuarios alegaron que la Comisión, en los considerandos 132 a 136 del Reglamento provisional, había infravalorado el impacto del derecho antidumping provisional sobre la rentabilidad y, por tanto, sobre la viabilidad de la industria usuaria europea. Adujeron que el impacto real era muy superior y que el nivel del derecho provisional ponía en peligro la existencia de muchas de estas empresas de la Unión.
(120)
Conviene señalar al respecto que la evaluación económica realizada en el Reglamento provisional se basaba en los datos económicos presentados por los usuarios que cooperaron en la investigación. De hecho, se trataba de la única información verificable a este respecto. Aunque esta evaluación fue criticada por un gran número de usuarios, solo uno de ellos presentó información adicional que pudiera utilizarse para hacer que el análisis fuera más preciso. En cualquier caso, la parte en cuestión es un usuario de hilados, por lo que su aportación no se tuvo finalmente en cuenta en el análisis de impacto sobre los costes.
(121)
Se realizaron alegaciones adicionales, en las que se aducía que el impacto sobre las pequeñas y medianas empresas es superior al determinado. No obstante, se han facilitado pocas pruebas concretas a este respecto, ya que tales usuarios no han cooperado plenamente. De hecho, entre los usuarios que cooperaron se encuentran algunas empresas multinacionales sobre las cuales es probable que el efecto de los derechos sea más limitado. No obstante, para excluir este efecto distorsionador en el cálculo, en la fase definitiva la Comisión determinó el impacto medio sobre los costes únicamente para las divisiones que utilizaban fibra de vidrio de los usuarios que cooperaron y no para las empresas en su totalidad (véase el considerando 123).
(122)
A raíz de la exclusión de los hilados de la definición del producto, hubo que revisar la evaluación realizada en la fase provisional eliminando del análisis a las empresas que utilizan hilados. Además, fueron necesarias modificaciones adicionales en la evaluación a la luz de los niveles de derechos que debían aplicarse (véase el considerando 139).
(123)
Habida cuenta de las revisiones anteriores, el impacto calculado del derecho para la industria usuaria solo será, por término medio, de entre 0,5 y 2,3 puntos porcentuales sobre el beneficio de las divisiones que utilizan fibra de vidrio de los usuarios. Por tanto, el impacto, si es que lo hay, será muy inferior al previsto en la fase provisional, ya que es improbable que un pequeño aumento en el precio de coste como el que pueden causar los tipos de derecho preestablecidos no se repercuta total o, como mínimo, parcialmente.
(124)
En efecto, por lo que se refiere a la capacidad de repercutir los aumentos de los precios de coste, el denunciante ha facilitado información sobre la evolución del precio de coste de las resinas, otro coste clave para los usuarios, que a veces representa incluso la mayor parte del coste de los productos finales compuestos. Según esta aportación, aunque el precio de venta de la fibra de vidrio (precio de coste para los usuarios) permaneció estable durante mucho tiempo, el precio de coste de las resinas se había duplicado durante el mismo período. El aumento del precio de las resinas volvió a ser pronunciado desde finales de 2009. A pesar de estos aumentos de precios tan considerables, los usuarios han seguido comprando esta materia prima clave y vendiendo sus productos finales, al mismo tiempo que seguían siendo competitivos. Por tanto, es probable que hayan logrado repercutir al menos una parte del aumento de precio de coste en sus clientes. Si un aumento tan importante en el precio de coste puede transferirse (parcialmente) a los clientes, no hay razón para que no ocurra así con un derecho antidumping sobre la fibra de vidrio en el nivel de la eliminación del perjuicio.
(125)
Algunas partes alegaron que determinados usuarios, incluidos algunos grupos mundiales, están trasladando la producción fuera de la Unión, lo que puede hacer que los usuarios de la Unión pierdan puestos de trabajo; además, puede producirse también un impacto sobre los clientes de los usuarios, así como sobre los fabricantes de plástico que también suministran material a los usuarios de fibra de vidrio que producen material compuesto. No obstante, esta es una consecuencia posible del establecimiento de derechos sobre cualquier producto intermedio y no solo sobre la fibra de vidrio. Los usuarios de la industria transformadora también pueden solicitar protección en el marco de los procedimientos antidumping como ya ha ocurrido en el caso de los tejidos de malla hechos de fibra de vidrio. En cualquier caso, un efecto como los alegados sería actualmente muy limitado debido a los niveles de derechos que deben aplicarse (véase el considerando 139).
(126)
Teniendo en cuenta cuanto antecede, cabe concluir que ninguno de los usuarios que cooperaron en la investigación y presentaron datos económicos que pudieron ser examinados por la Comisión presenta riesgo de desaparecer como consecuencia del incremento de costes causado por las medidas propuestas.
3.2. Seguridad de abastecimiento
(127)
Varios usuarios reiteraron la alegación de que la seguridad de abastecimiento del mercado de la Unión estaba en peligro y que las medidas antidumping agravaban aún más esta situación. Fundamentaban su alegación con algunas pruebas que apuntaban a la incapacidad de la industria de la Unión de garantizar el abastecimiento de fibra de vidrio a la industria usuaria a los volúmenes y precios solicitados. En esta misma línea, la afirmación de la Comisión de que la capacidad no utilizada de la Unión era lo suficientemente importante como para sustituir las importaciones procedentes de China se consideró simplificada e injustificada.
(128)
Se siguió analizando la cuestión. El denunciante también facilitó nueva información sobre los volúmenes de producción, la capacidad de utilización y la demanda. La información así obtenida y analizada confirmó que se había producido un problema de suministro de determinados productos fabricados por la industria de la Unión durante el primer semestre de 2010 debido a la escasez de existencias a raíz de la recuperación del mercado después de la crisis económica. No obstante, mientras tanto y con arreglo a las expectativas a este respecto que se reflejaban en el Reglamento provisional (considerandos 145 a 149), el aumento de la demanda parece haberse estabilizado y se han presentado pruebas de que los proveedores de la UE habían aumentado notablemente su producción inmediatamente disponible durante 2010. También se anunciaron más aumentos en la capacidad de producción de la industria de la Unión a corto y a medio-largo plazo. Además, se presentaron pruebas de un aumento significativo de la capacidad de producción en otros países productores de fuera de la Unión.
(129)
Los datos actualizados sobre producción y capacidad de producción relativos a los hilados eran menos alentadores y en un estudio de mercado independiente también se señalaba una situación de abastecimiento bastante menos favorable por lo que se refiere a los hilados. No obstante, dado que los hilados están excluidos de la definición del producto, esta cuestión ya no es pertinente.
(130)
Varios usuarios también alegaron que algunos productores de la Unión habían aumentado notablemente los precios de determinados productos inmediatamente antes de la publicación del Reglamento provisional y habían empezado a solicitar un aumento de los precios cuando los usuarios pedían cantidades adicionales. También se alegó que algunos productores de la Unión solo estaban dispuestos a suscribir contratos de breve duración (menos de un año), contrariamente a la práctica anterior. Se facilitaron algunas pruebas de esto, que los usuarios consideraban un indicio de que la industria de la Unión no estaría en condiciones de suministrar las cantidades pedidas por el mercado a precios razonables.
(131)
Debe señalarse al respecto que, a raíz del establecimiento de medidas antidumping, cabe esperar que se produzca algún aumento de los precios en el mercado de la Unión. Por tanto, no es inusual que se observe también cierto aumento de los precios aplicados por los productores de la Unión. Respecto a los contratos de breve duración, se trata de un asunto entre el comprador y el vendedor que no está necesariamente unido a una escasez temporal de suministro, sino que puede explicarse por muchos otros factores que afectan al mercado. En cualquier caso, como ya se ha mencionado en el considerando 128, la situación respecto a la fibra de vidrio parece haberse normalizado a lo largo de 2010. Por estas razones, se rechazan las alegaciones anteriores.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(132)
Sobre la base de todo lo anterior, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 150 y 151 del Reglamento provisional y se concluye definitivamente que, teniendo en cuenta todos los factores, no existen razones convincentes contra el establecimiento de derechos antidumping definitivos sobre las importaciones del producto afectado originario de China.
H. MEDIDAS DEFINITIVAS
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(133)
El denunciante argumentó que el beneficio esperado del 5 % establecido en la fase provisional era excesivamente bajo y reiteró su opinión de que un nivel entre el 12 % y el 15 % estaría más justificado, teniendo en cuenta que la industria de la fibra de vidrio necesita altas inversiones de capital. Argumentó que ese gran aumento del nivel de rentabilidad era necesario para generar un rendimiento de capital adecuado y permitir nuevas inversiones. Sin embargo, la alegación anterior no se fundamentó de forma convincente, por lo que se determinó que debía mantenerse el margen de beneficios del 5 % establecido en la fase provisional.
(134)
Respecto a la determinación del nivel de eliminación del perjuicio, como ya se ha afirmado en el considerando 71, los cambios de metodología que afectaron al cálculo de la subcotización de los precios -es decir, i) la exclusión de los hilados, ii) el agrupamiento de los tipos de producto y iii) el ajuste de los costes posteriores a la importación- también se aplicaron en el cálculo del nivel de eliminación del perjuicio.
(135)
Para excluir los hilados y tener en cuenta la especificidad de cada grupo de productos (rovings, hilos cortados y mats) en el análisis del perjuicio, la Comisión utilizó la información financiera detallada que los productores de la Unión incluidos en la muestra presentaron por separado por cada tipo de producto. A este respecto se utilizaron los datos financieros separados de los principales grupos de productos (rovings, hilos cortados y mats) en lugar de los datos globales que se utilizaron en los cálculos provisionales y que incluían los hilados (véase el considerando 155 del Reglamento provisional). El cálculo resultante refleja mejor la situación en el mercado y tiene en cuenta la definición del producto revisada, así como las especificidades de los principales tipos de producto en la medida de lo posible.
(136)
Los cambios anteriores dieron lugar a una revisión considerable de los niveles provisionales de eliminación del perjuicio.
2. Medidas definitivas
(137)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, se considera que, con arreglo al artículo 9 del Reglamento de base, deben establecerse medidas antidumping definitivas sobre las importaciones del producto afectado.
(138)
Dado que los niveles de eliminación del perjuicio son actualmente inferiores a los márgenes de dumping determinados, las medidas definitivas deben basarse en el nivel de eliminación del perjuicio.
(139)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, el tipo del derecho, expresado como porcentaje del precio cif del producto en frontera de la Unión no despachado de aduana, es el siguiente:
Productor exportador
Derecho antidumping propuesto (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. y Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Todas las demás empresas
13,8
(140)
El tipo del derecho antidumping individual especificado para la empresa mencionada en el presente Reglamento se estableció sobre la base de las conclusiones de la actual investigación. En consecuencia, refleja la situación observada durante la misma en relación con la empresa afectada. Este tipo de derecho (en contraposición con el derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») es aplicable exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por la empresa específicamente mencionada. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo del derecho aplicable a «las demás empresas».
(141)
Toda solicitud de aplicación del tipo individual de derecho antidumping aplicado a esta empresa (por ejemplo, a raíz de un cambio del nombre de la entidad o a raíz de la creación de nuevas entidades de producción y venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (5) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de dicha empresa relacionadas con la producción, la venta en el mercado interior o la exportación que se derive, por ejemplo, de ese cambio de nombre o de esa creación de entidades de producción o venta. En caso necesario, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la referencia a la empresa que se beneficia de un tipo de derecho individual.
(142)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antidumping, el nivel de derecho nacional debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el período de investigación.
3. Percepción definitiva de los derechos provisionales
(143)
Teniendo en cuenta la amplitud del margen de dumping constatado y el perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido en el Reglamento provisional se perciban definitivamente al tipo de derecho establecido definitivamente. Dado que los hilados están actualmente excluidos de la definición del producto (véanse los considerandos 13 a 24), deben liberarse los importes provisionalmente garantizados sobre las importaciones de hilados. Como los tipos de derecho definitivos son más bajos que los provisionales, se liberarán los importes provisionalmente garantizados superiores al tipo definitivo del derecho antidumping.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de hilos cortados de fibra de vidrio, de una longitud inferior o igual a 50 mm; los rovings de fibra de vidrio, con excepción de los que hayan sido impregnados y recubiertos y tengan una pérdida por combustión superior al 3 % (tal como determina la norma ISO 1887); y los mats fabricados con filamentos de fibra de vidrio, excluidos los mats fabricados con lana de vidrio actualmente clasificados en los códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 y ex 7019 31 00 (códigos TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 y 7019310099) y originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping (%)
Código TARIC adicional
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. y Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Todas las demás empresas
13,8
A999
3. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Se liberarán los importes garantizados mediante derechos antidumping provisionales con arreglo al Reglamento (UE) no 812/2010 sobre las importaciones de determinados hilados de filamentos de fibra de vidrio, excluidos los hilados que están impregnados y revestidos y tienen una pérdida por combustión superior al 3 % (conforme a lo dispuesto en la norma ISO 1887) actualmente clasificados en el código NC ex 7019 19 10 (códigos TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 y 7019191079) y originarios de la República Popular China.
2. Se percibirán definitivamente los importes garantizados mediante derechos antidumping provisionales con arreglo al Reglamento (UE) no 812/2010 sobre las importaciones de hilos cortados de fibra de vidrio, de una longitud inferior o igual a 50 mm; los rovings de fibra de vidrio, con excepción de los que hayan sido impregnados y recubiertos y tengan una pérdida por combustión superior al 3 % (tal como determina la norma ISO 1887); y los mats fabricados con filamentos de fibra de vidrio, con excepción de los mats de lana de vidrio actualmente clasificados en los códigos NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 y ex 7019 31 00 (códigos TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 y 7019310099) y originarios de la República Popular China. Se liberarán los importes garantizados superiores a los tipos de los derechos antidumping definitivos.
Article 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 9 de marzo de 2011.