NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 836/2011
ze dne 19. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 333/2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanovilo mimo jiné maximální limity kontaminující látky benzo[a]pyrenu.
(2)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 9. června 2008 stanovisko o polycyklických aromatických uhlovodících v potravinách (3). EFSA dospěl k závěru, že benzo[a]pyren není vhodným indikátorem výskytu polycyklických aromatických uhlovodíků (PAU) v potravinách a že nejvhodnějším indikátorem PAU v potravinách by byl systém čtyř specifických látek nebo osmi specifických látek. EFSA dále dospěl k závěru, že systém osmi látek by v porovnání se systémem čtyř látek nepředstavoval podstatnou přidanou hodnotu.
(3)
V důsledku toho nařízení Komise (EU) č. 835/2011 (4) změnilo nařízení (ES) č. 1881/2006 za účelem stanovení maximálních limitů pro sumu čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků (benzo[a]pyrenu, benzo[a]anthracenu, benzo[b]fluoranthenu a chrysenu).
(4)
Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 (5) stanoví pracovní charakteristiky metod analýzy pouze pro benzo[a]pyren. Z toho důvodu je nutné stanovit pracovní charakteristiky metod analýzy také pro další tři látky, jejichž maximální limity nyní stanovuje nařízení (ES) č. 1881/2006.
(5)
Referenční laboratoř Evropské unie pro polycyklické aromatické uhlovodíky (RL EU pro PAU) ve spolupráci s národními referenčními laboratořemi provedla průzkum mezi úředními kontrolními laboratořemi, aby bylo zhodnoceno, které pracovní charakteristiky metod analýzy by byly dosažitelné pro benzo[a]pyren, benzo[a]anthracen, benzo[b]fluoranthen a chrysen v příslušných matricích potravin. Výsledek tohoto průzkumu RL EU pro PAU shrnula ve zprávě „Pracovní charakteristiky metod analýzy pro stanovení čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách“ („Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“) (6). Výsledky průzkumu ukazují, že pracovní charakteristiky metod analýzy aktuálně platné pro benzo[a]pyren jsou vhodné i pro ostatní tři látky.
(6)
Zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 333/2007 ukazují, že v některých případech mohou být současná ustanovení odběru vzorků neproveditelná či mohou vést k nepřijatelné hospodářské škodě na vzorkované šarži. V těchto případech by mělo být povoleno se od takových postupů odběru vzorků odchýlit, za předpokladu že odběr vzorků zůstane pro vzorkovanou šarži nebo její část dostatečně reprezentativní a použitý postup bude plně zdokumentován. Pro odběr vzorků v maloobchodním prodeji již možnost odchýlit se od postupů odběru vzorků existuje. Postupy odběru vzorků v maloobchodním prodeji by měly být sjednoceny s obecnými postupy odběru vzorků.
(7)
Pro materiál nádob na odběr vzorků pro analýzu PAU je třeba podrobnějších ustanovení. Kontrolní orgány běžně používají plastové nádoby, které však nejsou vhodné pro odběr vzorků pro analýzu PAU, neboť tyto materiály mohou ovlivnit obsah PAU ve vzorku.
(8)
Je nezbytné vyjasnit některé aspekty zvláštních požadavků na metody analýzy, zejména požadavků týkajících se pracovních charakteristik a přístupu založeného na vhodnosti pro daný účel. Dále by měly být upraveny tabulky uvádějící pracovní charakteristiky tak, aby působily jednotněji pro všechny analyty.
(9)
Nařízení (ES) č. 333/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Jelikož jsou nařízení (EU) č. 835/2011 a toto nařízení vzájemně propojené, měla by být obě nařízení použitelná od stejného dne.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 333/2007 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
‘1. Odběr vzorků a analýza pro úřední kontrolu limitů obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a polycyklických aromatických uhlovodíků („PAU“) uvedených v oddílech 3, 4 a 6 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se provádí v souladu s přílohou tohoto nařízení.“
3)
Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. srpna 2011.
REGLAMENTO (UE) No 836/2011 DE LA COMISIÓN
de 19 de agosto de 2011
por el que se modifica el Reglamento (CE) no 333/2007 por el que se establecen los métodos de muestreo y análisis para el control oficial de los niveles de plomo, cadmio, mercurio, estaño inorgánico, 3-MCPD y benzo(a)pireno en los productos alimenticios
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 882/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de abril de 2004, sobre los controles oficiales efectuados para garantizar la verificación del cumplimiento de la legislación en materia de piensos y alimentos y la normativa sobre salud animal y bienestar de los animales (1), y, en particular, su artículo 11, apartado 4,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (CE) no 1881/2006 de la Comisión, de 19 de diciembre de 2006, por el que se fija el contenido máximo de determinados contaminantes en los productos alimenticios (2), estableció, entre otras cosas, el contenido máximo para el contaminante benzo(a)pireno.
(2)
La Comisión Técnica Científica de Contaminantes de la Cadena Alimentaria de la Autoridad Europea de Seguridad Alimentaria (EFSA) adoptó el 9 de junio de 2008 un dictamen sobre los hidrocarburos aromáticos policíclicos en los alimentos (3). La EFSA concluyó que el benzo(a)pireno no es un marcador adecuado de la presencia de hidrocarburos aromáticos policíclicos («HAP») en los alimentos y que el marcador más adecuado de HAP en los alimentos sería un sistema de cuatro sustancias específicas o de ocho sustancias específicas. También concluyó que un sistema de ocho sustancias no ofrecería mucho valor añadido con respecto a otro de cuatro.
(3)
Por ello, mediante el Reglamento (UE) no 835/2011 de la Comisión (4) se modificó el Reglamento (CE) no 1881/2006 con el fin de establecer los niveles máximos para la suma de cuatro hidrocarburos aromáticos policíclicos [benzo(a)pireno, benzo(a)antraceno, benzo(b)fluoranteno y criseno].
(4)
El Reglamento (CE) no 333/2007 de la Comisión (5) establece criterios de funcionamiento analítico solo para el benzo(a)pireno. Por tanto, es necesario establecer criterios de funcionamiento analítico para las otras tres sustancias para las cuales se establecen ahora niveles máximos en el Reglamento (CE) no 1881/2006.
(5)
El Laboratorio de referencia para los hidrocarburos aromáticos policíclicos (UE-LR HAP) de la Unión Europea en colaboración con los laboratorios nacionales de referencia realizó una encuesta entre los laboratorios de control oficiales con el fin de evaluar qué criterios de funcionamiento analítico podrían establecerse para el benzo(a)pireno, el benzo(a)antraceno, el benzo(b)fluoranteno y el criseno en las matrices oportunas de productos alimenticios. Los resultados de esta encuesta se resumen en el informe sobre Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food (Características de funcionamiento de los métodos de análisis para la determinación de cuatro hidrocarburos aromáticos policíclicos en los alimentos) del UE-LR HAP (6). Los resultados de la encuesta muestran que los criterios de funcionamiento analítico actualmente aplicables al benzo(a)pireno son también adecuados para las otras tres sustancias.
(6)
La experiencia adquirida con la aplicación del Reglamento (CE) no 333/2007 reveló que, en algunos casos, las actuales normas de muestreo pueden resultar impracticables u ocasionar un perjuicio económico inaceptable al lote objeto de muestreo. Para esos casos, debería permitirse que no se apliquen los procedimientos de muestreo, siempre que este sea suficientemente representativo del lote o sublote objeto de muestreo y que el procedimiento utilizado esté plenamente documentado. La posibilidad de no aplicar los procedimientos de muestreo ya existía para el muestreo en la fase minorista. Las disposiciones de muestreo en la fase minorista deberían corresponderse con los procedimientos de muestreo generales.
(7)
Es preciso establecer disposiciones más detalladas en lo referente al material de los recipientes de la toma de muestras cuando estas se tomen para analizar HAP. Las autoridades responsables utilizan con frecuencia recipientes de plástico. Ese tipo de recipientes resulta inadecuado cuando se realiza un muestreo para analizar HAP, dado que el contenido de HAP de la muestra puede verse alterado por la presencia de estos materiales.
(8)
Es necesario aclarar algunos aspectos de los requisitos específicos de los métodos analíticos, en particular los relacionados con el uso de los criterios de funcionamiento y el enfoque de la «adecuación a los fines». Asimismo, debería modificarse la presentación de los cuadros con los criterios de funcionamiento para que sean más uniformes en todos los analitos.
(9)
Procede, por tanto, modificar el Reglamento (CE) no 333/2007 en consecuencia. Como el Reglamento (UE) no 835/2011 y el presente Reglamento están relacionados entre sí, ambos deberán ser aplicables a partir de la misma fecha.
(10)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité permanente de la cadena alimentaria y de sanidad animal, y ni el Parlamento Europeo ni el Consejo se han opuesto a ellas.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El Reglamento (CE) no 333/2007 queda modificado como sigue:
1)
El título se sustituye por el siguiente:
2)
En el artículo 1, el apartado 1 se sustituye por el texto siguiente:
«1. El muestreo y el análisis para el control oficial de los niveles de plomo, cadmio, mercurio, estaño inorgánico, 3-MCPD e hidrocarburos aromáticos policíclicos ("HAP") que figuran en las secciones 3, 4 y 6 del anexo del Reglamento (CE) no 1881/2006 se llevarán a cabo de conformidad con el anexo del presente Reglamento.».
3)
El anexo quedará modificado con arreglo a lo dispuesto en el anexo del presente Reglamento.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 1 de septiembre de 2012.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 19 de agosto de 2011.